natgillin/translations-raw huggingface dataset:
X. panee merkille, että 98 prosenttia yrityksistä Euroopan unionissa on pk-yrityksiä ja että on tärkeää edistää niiden kaikkia mahdollisuuksia unionin laajentuessa ja tarkastella liiallisesta verotuksesta ja korkeista työvoimakustannuksista aiheutuvia ongelmia, jotka ovat vakavasti rajoittaneet Euroopan pk-yritysten perustamista ja kasvua sekä kysymyksiä, jotka koskevat kyseisten yritysten johtohenkilöiden ja työntekijöiden koulutusta, osallistumisen lisäämistä EU:n tutkimusohjelmaan, tarkoituksenmukaista rahoitusta sekä konkurssiriskien tehokkaampaa hajauttamista Basel II-sopimuksen mukaisesti,
X. whereas 98% of companies in the EU are SMEs; whereas their potential should be encouraged to the full, in connection with enlargement, focusing in particular on problems arising from excessive taxation and the high cost of labour, as examples of factors with a seriously restrictive effect on the creation and growth of SMEs in Europe, on the training of their management and workers, increased participation in the EU research programme, proper funding, having regard to Basel II, and a more even spread of failure risks,
Y. ehdottaa, että luodaan teollisuuden verkostoja (esimerkiksi kustannussäästöjä, koulutusresurssien jakamista, yliopistojen ja teollisuuden alojen välisiä kumppanuuksia varten), jotta voidaan saavuttaa koosta aiheutuvia etuja ja lisätä parhaiden käytäntöjen ja tulosten vaihtoa,
Y. suggesting industrial networks (e.g. on save spends, shared training resources, partnership between universities and industrial sectors) in the way to reach gamma economies and in order to enhance the exchange of good practices and results,
Z. ottaa huomioon, että 95 prosenttia yrityksistä on pieniä yrityksiä ja 92 prosenttia mikroyrityksiä , joten niissä luodaan suurin osa työpaikoista; katsoo, että näitä yrityksiä ei pitäisi rinnastaa toisiinsa käyttämällä liian yleisesti nimitystä "pk‑yritykset"; katsoo, että olisi pantava täytäntöön niiden tarpeiden mukaisia toimintalinjoja ottaen huomioon käsiteollisuus- tai liikeyrityksen eri ominaisuudet,
Z. whereas over 95% of companies are small companies and 92% are micro-businesses, which account for most new jobs created; whereas these companies should not be equated with each other by an overly routine use of the term 'SMEs'; whereas policies should be implemented that are tailored to their needs, taking into account the various types and categories of craft or commercial companies,
ZA. korostaa, että pienet yritykset ja mikroyritykset ovat erityisen tärkeitä uusien jäsenvaltioiden talouden ja teollisuuspolitiikkojen kehittämisessä,
ZA. whereas small and micro-businesses are of vital importance in the development of the economies and industrial policies of the new Member States,
ZB. vaatii, että luodaan liiketoimintaympäristö, jossa suositaan pk-yritysten perustamista ja kehittämistä sekä yrittäjyyttä yleensä; korostaa, että on tärkeää pyrkiä helpottamaan rahoituksen ja etenkin riskipääoman saamista alkuvaiheessa ja keskipitkällä aikavälillä, sekä tarvittaessa vähentämään yrityksen perustamiseen ja johtamiseen liittyvää hallinnollista taakkaa,
ZB. calling for a business environment conducive to the creation and development of SMEs and entrepreneurial activity in general; stresses the need to continue efforts to improve access to finance, in particular risk capital, at early and intermediate stages, and to reduce, wherever appropriate, the regulatory burden for setting up and running a business;
ZC. kehottaa EU:ta ja Euroopan investointipankkia jatkamaan tukeaan innovatiivisten pk-yritysten perustamiselle, helpottamaan tutkimusohjelmiin osallistumista ja tarjoamaan uusille yrityksille foorumeita täydentävän taitotiedon saamiseksi; pyytää, että naisyrittäjille ja nuorille yrittäjille annetaan erityistukea,
ZC. calling upon the EU and the EIB to further support the creation of innovative SMEs, to facilitate access to research programs and provide for platforms where young companies can draw on complementary know-how; requests that special support be given to female and young entrepreneurs,
ZD. toteaa, että tulevina vuosina pätevän työvoiman käytettävyys tulee olemaan kriittinen tekijä Euroopan teollisuuden kansainväliselle kilpailukyvylle pitkällä aikavälillä ja että sen vuoksi koulutus ja jatkokoulutus sekä viisas maahanmuuttopolitiikka ovat erittäin tärkeitä,
ZD. pointing out that in the next few years the availability of skilled labour will prove to be a critical factor for the long-term international competitiveness of European industry, and therefore training, further training and a sensible immigration policy will take on considerable significance.
4. pitää tarpeellisena, että komissio tutkii, miten EU voi tukea teollisuuden kilpailukykyä edistävää kilpailupolitiikkaa tutkimalla verotusjärjestelmiä sekä aluetukia tai rajat ylittäviä tukia koskevia ryhmäpoikkeuksia ja edistämällä yritysten yhteistyötä erityisesti tutkimuksen ja teknologian alalla;
Believes that the Commission needs to study how the EU can mobilise competition policy to boost industrial competitiveness, for instance by reviewing the block exemptions concerning tax systems and regional or cross-border subsidies and encouraging companies to join forces, in particular in the research and technological sphere;
17. korostaa tarvetta luoda Euroopan unionille ohjeet, joissa otetaan huomioon kansainvälinen tilanne ja lainsäädännön taloudellinen vaikutus yrityksiin;
Stresses the need for a normative framework in the European Union which takes account of the international context and of the financial impact that regulation has on companies;
PERUSTELUT I. EU:n tehdasteollisuuden merkitys laajentumisen yhteydessä
EXPLANATORY STATEMENT I. The importance of EU manufacturing industry on the eve of enlargement
Lissabonin Eurooppa-neuvostossa asetettiin tavoite, jonka mukaan EU:sta on tultava "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta" .
The Lisbon European Council set the EU the goal of becoming ‘ the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion ’.
Mikä on teollisuuden asema tässä tavoitteessa?
So how does industry fit into this plan?
Ensinnäkin osa palveluihin luokitellusta taloudellisesta toiminnasta merkitsee todellisuudessa yksinkertaisesti sitä, että yritykset ulkoistavat tehdastuotannon oheispalvelut.
Firstly, part of the economic activity classified under the services category merely reflects company outsourcing of services allied to manufacturing.
Toiseksi tehdasteollisuus toimii usein liikkeellepanevana voimana siinä mielessä, että olipa sen tilastollinen merkitys kansalliselle tai Euroopan taloudelle mikä hyvänsä, sen hyvä tila ja dynamiikka voivat elvyttää talouselämää kokonaisuudessaan, palvelusektori mukaan luettuna.
Secondly, manufacturing industry often plays the role of catalyst in the sense that, regardless of its statistical size relative to the national or European economy, when in a healthy and vibrant state it can serve to kick-start the economy as a whole, including the tertiary sector.
Sitä vastoin teollisuuden haurastunut kilpailukyky ja lamassa oleva teollisuustuotanto voivat johtaa taloudellisen toiminnan yleiseen heikkouteen.
Conversely, enfeebled industrial competitiveness and stagnant industrial production can result in a general weakening of economic activity.
Lissabonissa määritetyn kasvun, dynamiikan ja talouden nykyaikaistamisen tavoitteen on siis muodostettava Euroopan talouden todellinen selkäranka, sen teollisuuden perusta.
It follows, therefore, that the goal of economic growth, and vibrancy and modernisation set out at Lisbon must focus on the genuine backbone of the European economy – its industrial base.
Kyseessä on olennaisen tärkeä panos niin Euroopan unionin työllisyyden, sosiaalisen ja alueellisen koheesion, kaupan tasapainon kuin EU:n aseman ylläpidon ja kehityksenkin kannalta maailmantalouden merkittävänä toimijana sekä teknologian ja tieteen kehityksen kärjessä.
This is vitally important not only for employment, social and regional cohesion within the Union and for the trade balance, but also for ensuring that the Union retains and enhances its position as a leading player in the global economy at the leading edge of technological and scientific developments.
Euroopan teollisuus käy läpi perusteellisen muutoksen aikaa, joka merkitsee lukuisien haasteiden vastaanottamista.
European industry finds itself confronted with a climate of profound change and the challenges that such change brings with it.
Lisäksi kun on kyse kansainvälisistä yhteyksistä, talouden maailmanlaajuistumisprosessi, joka on jo edennyt erittäin pitkälle teollisuustuotannon tasolla, kiihtyy luultavasti huomattavasti WTO:n Cancunin kokouksen yhteydessä, nimittäin kun otetaan huomioon ilmoitus tekstiilialan poikkeusjärjestelmän päättymisestä sekä teollisuustullien yleisestä alenemisesta.
In this connection, in the international arena the economic liberalisation process, already well under way in industrial production, is likely to be speeded up considerably at the WTO conference in Cancun, especially in view of the planned scrapping of the quota system for textiles and of lower industrial tariffs across the board.
Sisäisestä näkökulmasta katsottuna Euroopan talous on viime aikoina joutunut kohtaamaan merkittäviä muutoksia, kuten euron käyttöönotto ja laajentuminen.
Within Europe itself European industry is having to cope with sweeping changes, including the introduction of the euro and enlargement.
Komission teollisuuspolitiikan alan viime vuosien tärkeimmät aloitteet sisältyvät tiedonantoon "Teollisuuspolitiikka avoimessa kilpailuympäristössä – Yhteisön lähestymistavan suuntaviivat" KOM(1990) 556. , valkoiseen kirjaan "kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä – Haasteet ja tienviittoja 21. vuosituhannelle" KOM(1993) 700 lopullinen. ja tiedonantoon "Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka" KOM(1994) 319. .
For the most significant Commission initiatives in the field of industrial policy in recent years we have to go back to its communication entitled ‘Industrial policy in an open and competitive environment - Guidelines for a Community approach’ COM(1990) 556 . , its White Paper on ‘Growth, competitiveness, employment - The challenges and ways forward into the 21st century’ COM(1993) 700 final. , and its communication entitled ‘An industrial competitiveness policy for the European Union’ COM(1994) 319 . .
Tiedonannon "Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa" KOM(2002) 714. julkaiseminen on siten erittäin myönteistä.
Hence the publication of its communication on ‘Industrial Policy in an Enlarged Europe’ COM(2002) 714 . is a welcome move.
Taloudellisten suhdanteiden näkökulmasta maailmantalouden ja Euroopan talouden taantuma pakottaa meidät paneutumaan entistä päättäväisemmin rakenteellisiin ongelmiin, jotka Euroopan talous joutuu kohtaamaan.
As far as the economic climate is concerned, the economic slowdown in Europe and across the world requires us to focus more closely on tackling the structural problems facing European industry.
Laajentuminen edellyttää mittasuhteidensa vuoksi ja 15 jäsenvaltion EU:n ja jäseniksi liittyvien maiden teollisuuden rakenteiden huomattavien erojen vuoksi teollisuuspolitiikan kiireellistä tarkastelua, jotta voidaan hyödyntää laajentumisen tuomat myönteiset mahdollisuudet eurooppalaisten markkinoiden kasvaessa miljoonilla uusilla kuluttajilla, työntekijöillä ja yrittäjillä ja toteuttaa entistä paremmin väistämättömät ja tarvittavat mukautukset ja uudelleenjärjestelyt.
Given the scale of enlargement and the striking difference between the industrial fabric of the EU of 15 Member States and that of the applicant countries, industrial policy must be addressed as a matter of urgency, so that the potential to be derived from expanding the European market to include millions of new consumers, workers and entrepreneurs can be realised to the full, whilst ensuring that the inevitable and necessary adjustments and restructuring are handled to the best possible effect.
Tässä tiedonannossa kilpailukyky asetetaan keskeiselle sijalle teollisuuspolitiikkaa koskevissa pohdinnoissa.
This communication places competitiveness at the heart of all deliberations on industrial policy.
Vielä on kuitenkin päästävä yksimielisyyteen tämän Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn käsitteen sisällöstä.
However, the need remains to agree on what this notion of competitiveness actually means for European industry.
Euroopan teollisuuden nykyiset ja tulevat suhteelliset kilpailuedut eivät voi olla kehittyvien talouksien etuja: alhaiset työvoimakustannukset ja ympäristö- ja sosiaalipolitiikan sääntelyä koskeva liiallinen sallivuus.
The current and future comparative advantages of the European industry cannot be the same as those of the emerging economies, namely low labour costs and lax environmental and social regulations.
Päin vastoin Euroopan teollisuuden on keskityttävä todellisiin vahvuuksiinsa: korkeasti koulutettuun työvoimaan, teknologiseen kapasiteettiin, tutkimukseen, sosiaalisten suhteiden laatuun ja "puhtaiden" tuotantoprosessien hallintaan.
On the contrary, European industry must focus on its own assets: highly skilled labour, technological capacity, research, the quality of industrial relations, and the use of ‘clean’ production processes.
Lisäksi voidaan havaita, että Göteborgissa määritetyt EU:n kestävän kehityksen strategian kolme pilaria – talous, sosiaaliasiat ja ympäristö – eivät suinkaan kilpaile keskenään vaan vahvistavat toisiaan.
We can see, therefore, that, far from working against one another, the three economic, social and environmental pillars of the sustainable development strategy for the Union as defined at Göteborg actually complement one another.
Itse asiassa taloudellista kilpailukykyä vahvistavat sosiaaliset tekijät, kuten koulutus, elinikäinen oppiminen, pätevyys, sosiaalinen vuoropuhelu ja uudet työn organisointimuodot, jotka lisäävät tuottavuutta.
The fact is that economic competitiveness will be bolstered by productivity-enhancing social factors such as education, lifelong learning, skills, dialogue between management and labour and new forms of labour organisation.
Niinikään ympäristökysymyksiin kiinnitetyn riittävän huomion avulla Euroopan teollisuus pystyy säilyttämään teknologisen johtoaseman kilpailijoihinsa nähden tulevaisuuden aloilla, kuten saastuneiden kohteiden puhdistamisessa, saastuttamattomissa tuotantotekniikoissa ja uusiutuvissa energiamuodoissa.
Similarly, if sufficient attention is given to environmental considerations European industry will be able to maintain its technological advantage over its competitors in areas of the future such as the cleaning up of polluted sites, non-polluting production techniques and renewable energy sources.
Lainsäädäntöaloitteiden vaikutusten arvioinnissa on keskityttävä siihen, että teollisuudelle aiheutuvien välittömien kustannusten yksinkertaisen laskenta-analyysin sijaan pikemminkin tarkastellaan pitkän aikavälin vaikutuksia teollisuuden kilpailukykyyn.
Hence assessments of the impact of legislative initiatives must seek to amount to more than a mere bookkeeping analysis of the immediate costs to industry resulting from a legislative proposal by weighing up also the long-term impact on industrial competitiveness.
Komission tavoitteena on käynnistää keskustelu Euroopan teollisuuspolitiikasta.
The Commission is seeking to launch a debate on European industrial policy.
Komissio kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan keskusteluun.
In that vein, it has invited all parties concerned to provide their input.
Neuvosto on jo reagoinut asiaan kilpailukykyä käsitelleessä neuvoston kokouksessa 13. toukokuuta 2003 osana sen työskentelyä, joka tähtää kilpailukykyä edistävään integroituun strategiaan.
The Council gave its response at the Competitiveness Council meeting on 13 May 2003, as part of its deliberations on an integrated strategy to boost competitiveness.
Euroopan parlamentilla puolestaan on tilaisuus antaa hyödyllinen panoksensa keskusteluun keskittyen siirtymiseen eteenpäin analyysivaiheesta, joka on jo laajalti toteutettu tällä tiedonannolla, ja poliittisen sysäyksen antamiseen konkreettisille toimille ja uudistuksille, joiden avulla Euroopan teollisuuden kilpailukykyä voidaan kehittää.
For its part, the European Parliament has an opportunity here to make a useful contribution to the debate by seeking to take it beyond the analysis stage amply covered by the communication and give political impetus to a series of concrete measures and reforms to enhance Europe’s industrial competitiveness.
Tämän vuoksi ehdotetaan toimintasuunnitelmaa siten, että teollisuuspolitiikasta tulisi todellinen eurooppalaisen politiikan painopistealue, joka nivelletään useisiin toiminta‑akseleihin.
Hence the proposal for an action plan designed to make industrial policy a genuine political priority for Europe, centred around several lines of action.
On otettava huomioon toisaalta Euroopan teollisuuden pakottavat tarpeet ja toisaalta EU:n toimintavälineet kiinnittäen huomiota EU:n sisäisen toimivallan nykyiseen ja tulevaan jakoon (vrt. uusi valmisteltavana oleva perustuslakisopimus).
Account must be taken both of European industry’s most pressing needs and of the ways in which the Union can take action using the current and future distribution of powers within the EU (see the new constitutional treaty being prepared).
Opetus, koulutus ja pätevyys
Education, training and skills
Inhimillisen pääoman laadun jo nyt huomattava merkitys teollisuuden kilpailukyvylle on luultavasti kasvussa.
The importance to industrial competitiveness of the quality of human capital is already considerable and is likely to increase still further.
Huolimatta rohkaisevista merkeistä, kuten EU:n aktiiviväestön keskimääräisen koulutuksen keston jatkuvasta kasvusta, joka on kaikesta huolimatta edelleen Japania ja Yhdysvaltoja heikompi, on kuitenkin havaittavissa, että investoinnit koulutukseen ovat vähenemässä.
However, in spite of encouraging signs in the EU, such as a steady increase in the average length of training of its workforce (which nonetheless continues to lag behind that of Japan and the US), there has been a visible decline in the level of investment in education and training.
Tämä on huolestuttava tosiseikka, joka on räikeässä ristiriidassa Lissabonin tavoitteiden kanssa.
This worrying trend flies in the face of the Lisbon objectives.
Työntekijöille, jotka joutuvat yhä useammin vaihtamaan useita kertoja työpaikkaa ammattiuransa aikana, elinikäinen oppiminen saa erityisen merkityksen, koska juuri sen avulla he voivat voittaa kunkin alan uudelleenjärjestelyjen tuomat esteet hyödyntämällä mahdollisuutta siirtyä uudelle ammattialalle.
For employees finding themselves increasingly obliged to change jobs several times during their working careers, lifelong learning is of particular importance insofar as it gives them an opportunity to retrain in response to restructuring in one sector or another.
Todellisessa eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa on siten asetettava koulutus ja pätevyys strategiassa keskeiselle sijalle ja kiinnitettävä erityistä huomiota elinikäiseen oppimiseen.
Any serious European industrial policy must therefore place education, training and skills at the heart of its strategy and focus in particular on lifelong learning.
Verotusesteiden vähentäminen
Reducing tax obstacles
Huolimatta eurooppalaisten sisämarkkinoiden luomisessa saavutetusta huomattavasta edistymisestä edelleen esiintyy ongelmia, jotka estävät yrityksiä hyödyntämästä täysin sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia.
Although great strides have been made towards establishing an internal market for Europe, companies are still encountering difficulties in harnessing the internal market’s potential to the full.
Samoin viidentoista erilaisen yhtiöverotusjärjestelmän olemassaolo käy yrityksille huomattavan kalliiksi.
For instance, the existence of fifteen different corporate taxation systems places a heavy cost burden on companies.
Pyrkimykset yhdenmukaistaa verotusta, kuten eurooppalainen aloite, joka tähtää yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomiseen, jolla vähennettäisiin yhdenmukaistamiskustannuksia tuntuvasti, edistäisi siten huomattavasti teollisuuden kilpailukykyä.
Moves towards greater tax harmonisation – such as a European initiative to introduce a common consolidated corporate tax base and thus drastically reduce compliance costs – would also provide a considerable boost to industrial competitiveness.
Kilpailupolitiikan käyttöönotto
Mobilising competition policy
Teollisuuspolitiikka ja kilpailupolitiikka ovat tällä hetkellä liian eristyksissä toisistaan, vaikka näiden kahden alan välillä on ilmeinen yhteys ja vuorovaikutus.
Although industrial policy and competition policy cover two areas which are plainly linked and which overlap, they are too often pursued in isolation.
Tämän vuoksi on tärkeää, että kilpailupolitiikalla pyritään teollisuuspolitiikan tavoitteisiin eli suosien yritysten välistä yhteistyötä tutkimuksen ja teknologian alalla.
Hence the need to mobilise competition policy to further industrial competitiveness, for instance by encouraging companies to join forces in the research and technological sphere.
Tutkimus on yksi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä edistävistä tärkeimmistä tekijöistä.
Research has a key role to play in ensuring that European industry is competitive.
Tässä yhteydessä tavoite investoida tutkimukseen 3 prosenttia bruttokansantuotteesta on välttämätön.
In this respect it is crucial that the target of 3% of GDP to be earmarked for research is met.
On siis lisättävä ponnisteluja niin julkisen tutkimuksen kehittämiseksi, jättämällä vakaussopimuksessa julkiset tutkimusmenot asiaa koskevien laskelmien ulkopuolelle investointien lisäämiseksi, kuin yksityisenkin tutkimuksen kehittämiseksi sille myönnettävien verokannustimien avulla.
Therefore, efforts must be stepped up to bolster both public research – for instance by excluding, as investment, public spending on research from the Stability Pact calculations – and private research, through tax breaks and so forth.
Todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen luominen on niinikään erittäin tärkeää, jotta EU:lle annetaan tarvittava perusta tieteellisiä ja teknologisia edistysaskelia varten.
Another vital step will be to establish a genuine European research area in order to provide the EU with the necessary basis for scientific and technological progress.
Lopuksi on tärkeää, että tutkimusponnistelut tuovat edistymistä teollisuuden innovaatioiden kautta, minkä vuoksi yhteisöpatentti on otettava käyttöön kiireellisesti.
Lastly, research work must result in progress in terms of industrial innovation; to that end a Community patent must be introduced as a matter of urgency.
Säilyttääkseen maailmantalouden merkittävän toimijan asemansa EU ei voi laiminlyödä avainaloja, joilla on suuret kehitysmahdollisuudet.
If it is to retain its status as a leading industrial player on the international stage the EU cannot afford to neglect key sectors with high development potential.
Kun tarkastellaan esimerkiksi toimintaa avaruusteollisuuden alalla, erityisesti Galileo-hankkeessa, suuret eurooppalaiset hankkeet, joihin osallistuu julkisia ja yksityisiä kumppaneita, ovat tarpeen tietyillä aloilla.
Large-scale European projects involving both public and private partners must be undertaken in a certain number of sectors, following the model of the space industry and the Galileo project in particular.
Parhaillaan toteutettavat teknologiset kokonaisuudet ovat askel oikeaan suuntaan, mutta on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden riittävään rahoitukseen.
The technological platforms being established at present are a step in the right direction; however, care must be taken to address properly the issue of proper funding for them.
Hyvä liikenne-, televiestintä- ja energiainfrastruktuuriverkosto on keskeinen osa kilpailukykyä.
An adequate transport, energy, and telecommunications infrastructure network is central to competitiveness.