natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EKPJ:n myötävaikutus näkyy lähinnä pankkivalvontaviranomaisten keskinäisen yhteistyön sekä pankkivalvontaviranomaisten, kansallisten keskuspankkien ja EKP:n välisen yhteistyön edistämisessä.
In practice, the contribution of the Eurosystem has mainly materialised in the promotion of co-operation among banking supervisory authorities and between them and the national central banks and the ECB.
Tässä yhteydessä lankeaa merkittävä rooli EKPJ:n pankkivalvontakomitealle, joka keskittyy toiminnassaan lähinnä makrotason vakauden valvontaan, rakenteellisiin kehityssuuntiin sekä valvonta- ja keskuspankkitehtäviä koskevan yhteistyön edistämiseen.
In this context, a major role is played by the ESCB’s Banking Supervision Committee, whose activities are mainly focused on macroprudential and structural developments and on fostering co-operation between supervisory and central banking functions.
EKP edisti rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurin yhteydessä keskuspankkien ja arvopaperimarkkinavalvojien yhteistyömekanismeja perustamalla EKPJ:n ja CESR:n edustajista koostuvan yhteisen työryhmän, joka luo valvontakehyksen arvopaperimarkkinoiden selvitystoiminnan infrastruktuuria varten.
In the field of financial market infrastructure, the ECB promoted a co-operation framework between central banks and securities regulators through the establishment of a joint working group gathering ESCB and CESR representatives, whose activities are mainly focused on establishing an oversight framework for securities clearing and settlement market infrastructures.
Yhtenäismarkkinoiden pankkivalvonnan toteuttamisessa sovelletut kotimaisen valvonnan ja vastavuoroisen tunnustamisen pääperiaatteet ovat olleet tehokkaita, mikä suosii integroitumiseen tähtäävää merkittävää edistymistä.
With regard to the conduct of banking supervision in the single market, the basic principles of home country control and mutual recognition have been effective, also favouring significant progresses towards integration.
Integroidut markkinat eivät välttämättä edellytä keskitettyä valvontaa tai sääntöjen ehdotonta yhdenmukaisuutta; tietynasteinen sääntelykilpailu saattaa päinvastoin osoittautua terveeksi piirteeksi.
An integrated market does not necessarily call for centralised supervision or absolute uniformity of rules; on the contrary, some degree of regulatory competition may prove healthy.
On kuitenkin syytä muistaa, että liialliset kansallisten määräysten erot käyvät kalliiksi sekä pankeille että rahoituslaitoksille.
However, it has to be recognised that excessive discrepancies in national rules are costly to banking and financial organisations.
EY:n perustamissopimuksessa (105 artiklan 6 kohta) tarjotaan myös mahdollisuus uskoa EKP:lle erityisiä valvontatehtäviä.
The Treaty (Art. 105(6)) also envisages the possibility to entrust specific supervisory tasks to the ECB.
On kuitenkin yleisesti hyväksytty, että tähän vaihtoehtoon ei tarvitse turvautua eikä perustamissopimusta tarvitse muuttaa, kun otetaan huomioon pyrkimys tehostaa sekä valvontaviranomaisten keskinäistä että niiden ja keskuspankkien välistä yhteistyötä.
But against the background of the efforts to enhance co-operation among supervisory authorities and between them and central banks, there is wide agreement that this option does not need being activated, nor is a Treaty change needed.
Institutionaaliset järjestelyt tarjoavat jo nykyisellään vastauksia tarpeeseen tehostaa pankkien ja muiden rahoituslaitosten valvontamekanismeja, sillä niissä määrätään toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja EKPJ:n yhteistyön tehostamisesta.
Present institutional arrangements are already providing answers to the need to enhance the supervisory framework for banking and other financial institutions in more integrated markets, via reinforced co-operation between the relevant national authorities and with the Eurosystem.
Tämä on entistä tärkeämpää, kun otetaan huomioon sääntelyhaasteet, joita esim. Basel II -puitesopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuu.
This is even more important with respect to regulatory challenges that for instance the implementation of the Basel II framework will bring.
Tässä yhteydessä olisi myös syytä muistaa myönteisenä tekijänä, että keskuspankit, joilla ei ole välitöntä valvontavastuuta, ja EKP osallistuvat pankkivalvonnan yhteistyötä käsittelevän komitean toimintaan.
In this context, one should also consider as positive the fact that central banks without direct supervisory responsibilities, included the ECB, will be involved in the committee dealing with supervisory co-operation in banking.
Miten nopeasti ehdokasvaltioiden olisi mielestänne liityttävä rahaliittoon ja otettava euro käyttöön, kun otetaan huomioon kaikki lähentymiskriteerit ja osallistuminen valuuttakurssimekanismiin (ERM II)?
What is your opinion regarding the pace at which the accession countries should join monetary union and adopt the euro, considering all of the convergence criteria and the participation in the exchange rate mechanism (ERM II)?
Ehdokasvaltiot liittyvät lopulta myös Euroopan talous- ja rahaliittoon ja ottavat euron käyttöön täytettyään lähentymiskriteerit kestävällä tavalla.
Acceding countries will ultimately join EMU and adopt the euro, upon fulfilling the convergence criteria in a sustainable manner.
Ehdokasvaltioiden raha-alan integroituminen etenee useissa erillisissä vaiheissa alkaen Euroopan unionin jäsenyydestä, jota seuraa ERM II:een osallistuminen, ja viimeisenä vaiheena euroalueeseen liittyminen.
The monetary integration of acceding countries will proceed in several distinct stages, starting with membership in the European Union, then participation in ERM II and ultimately entry into the euro area.
Ehdokasvaltioiden taloudelliset edellytykset vaihtelevat merkittävästi sekä nimellis- ja reaalitasolla että rakenteellisella tasolla.
Economic conditions among acceding countries differ considerably in nominal, real and structural terms.
Siten on selvää, ettei yhtä yksittäistä ratkaisumallia voida tarjota kaikille maille yleisesti soveltuvaksi vaihtoehdoksi.
It is thus evident that there is no single path that can be considered generally appropriate for all countries.
Reaalista ja nimellistä lähentymistä koskevia ehdokasvaltioiden saavutuksia ja valtioiden mahdollista valmiutta osallistua talous- ja rahaliittoon on pikemminkin arvioitava tapauskohtaisesti.
Rather, the acceding countries’ achievements in terms of real and nominal convergence and their readiness for eventual participation in the European monetary union will have to be assessed on a case-by-case basis.
EKPJ:n pääintressinä on mielestäni tässä yhteydessä varmistaa, että euron käyttöönottoa valmistelevat peräkkäiset toimet toteutetaan ajoissa ja että raha-alan integroituminen toteutuu sujuvasti ja siten, että talous- ja rahoituskriisit voidaan välttää niin pitkälti kuin se on mahdollista.
In my view, the main interest of the Eurosystem in this process is to ensure that the successive steps towards euro adoption are taken in a timely manner and that the monetary integration process is smooth, avoiding economic or financial crises to the extent possible.
Tämän vuoksi on tärkeää jatkaa ehdokasvaltioiden kanssa käytäviä raha-alan keskusteluja ja syventää niitä edelleen.
To this end, it is important that the policy dialogue with the acceding countries continues and further deepens.
Kun ne liittyvät EU:hun, niiden keskuspankeista tulee osa EKPJ:tä ja valuuttakurssipolitiikka ja raha-alan integroituminen ilmestyvät tämän jälkeen esityslistalle pysyvästi.
The central banks of these countries will become part of the ESCB at the time when they become members of the EU and exchange rate policy as well as monetary integration will be on the agenda continuously from this moment on.
Olisi ehdokasvaltioiden omien etujen mukaista etteivät ne ottaisi euroa käyttöön suin päin, koska tästä saattaisi aiheutua niille vakavia taloudellisia seurauksia.
In their own interest, the acceding countries should be careful not to rush too quickly into the euro because of possible economic costs for their countries.
Toisaalta euron käyttöönottoa ei ole myöskään syytä lykätä sen jälkeen, kun kaikki tarvittavat edellytykset ja lähentymiskriteerit on täytetty kestävällä tavalla.
But at the same time, there is also no reason to postpone adoption of the euro once all of the necessary conditions are met and the convergence criteria are fulfilled in a sustainable manner.
Ehdokasvaltioiden raha-alan integroitumista koskevien strategioiden ja erityisesti euron käyttöönoton aikataulun taloudellista tarkoituksenmukaisuutta arvioitaessa lienee syytä omaksua kattava ja huolellisesti tasapainotettu lähestymistapa.
When judging the economic wisdom of the monetary integration strategies of acceding countries and, in particular, the schedule for euro adoption, it would seem sensible to take a comprehensive and well-balanced approach.
Arvioinnissa on mielestäni syytä pitää mielessä erityisesti seuraavat näkökohdat:
In doing so, the following considerations seem to me particularly relevant.
Ehdokasvaltiot ovat ensinnäkin edistyneet huomattavasti nimellisen lähentymisen suhteen, vaikkakin eräiden valtioiden tulotilanne on heikentynyt äskettäin.
First, acceding countries have made major headway in the area of nominal convergence, although the fiscal situation has deteriorated in some countries recently.
Lähentymiskriteerien erittäin nopea täyttäminen ei kuitenkaan ole välttämättä paras ehdokasmaille soveltuva strategia, kun otetaan huomioon siitä mahdollisesti aiheutuvat lyhyen aikavälin kustannukset.
Still, an extremely speedy fulfilment of the convergence criteria may not be the best strategy for all acceding countries, given the short-term costs this may involve.
Tämä voi olla erittäin relevantti näkökohta niiden ehdokasmaiden kannalta, joiden tulotilanne on pahasti epätasapainossa ja joiden menopaineet ovat pysyviä.
This point may be particularly pertinent for those countries which are currently faced with substantial fiscal imbalances and persistent expenditure pressures.
Nopea valuuttakursseista luopuminenkaan ei kenties ole optimaalinen vaihtoehto eräille ehdokasvaltioille.
Second, giving up the exchange rate instrument quickly may not be the optimal approach for a number of acceding countries, either.
Vaikka pienet avoimet taloudet eivät voi käyttää kovin tehokkaasti valuuttakursseja epäsymmetristen häiriöiden tai kansainvälistä kilpailukykyä koskevien ongelmien hoitamiseen, valuuttakursseista saattaa olla apua tuotantovaihteluja tasattaessa, etenkin kun on kyse ehdokasvaltioista, joiden rahoitusmarkkinat ovat kehittyneet.
Although small open economies cannot use the exchange rate very effectively to deal with asymmetric shocks or address problems of international competitiveness, exchange rate flexibility may have merits in smoothing output fluctuations, at least in acceding countries with developed financial markets.
Lisäksi eräät valtiot – etenkin joustavaa valuuttakurssijärjestelmää nykyisin soveltavat valtiot – saattavat hyötyä lisäajasta ja yksilöidä sopivan keskuspariteetin ERM II:een osallistumiselle ja myöhemmässä vaiheessa asianmukaisen muuntokurssin euron käyttöönottoa varten.
Furthermore, some countries – in particular those that currently operate flexible exchange rate regimes – may benefit from added time in order to identify a suitable central parity for ERM II participation and later an appropriate conversion rate for the adoption of the euro.
Tässä yhteydessä haluaisin muistuttaa, että kaikkien ehdokasvaltioiden odotetaan osallistuvan ERM II:een vähintään kahden vuoden ajan, jotta ne voivat täyttää valuuttakurssikriteerin.
In this regard, I should add that all acceding countries are expected to participate in ERM II for at least two years in order to fulfil the exchange rate criterion.
ERM II:ta ei tulisi kuitenkaan pitää pelkästään euron käyttöönoton odotushuoneena.
However, ERM II should not just be seen as a mere waiting room for adoption of the euro.
Siihen osallistumisella pyritään ensisijaisesti tukemaan vakauspyrkimyksiä ja edistämään lähentymistä.
Participation in ERM II is intended, in the first place, to support the participating countries’ orientation towards stability and foster convergence.
Liittymisajankohta ja osallistumisen kesto sekä koko ERM II:n rooli lähentymisprosessissa vaihtelee maittain edellä mainitsemieni maakohtaisten olosuhteiden mukaisesti.
In this context, the timing of entry and the amount of time spent in ERM II as well as the role that ERM II will play in the convergence process may vary from country to country depending on the country-specific circumstances I have already mentioned.
Yhteenvetona korostaisin seuraavaa neljää näkökohtaa:
To sum up, let me highlight four points:
Uusien jäsenvaltioiden on täytettävä lähentymiskriteerit kestävällä tavalla voidakseen liittyä talous- ja rahaliittoon.
New Member States will have to fulfil the convergence criteria in a sustainable manner in order to qualify for participation in monetary union.
Euron käyttöönotolle ei ole yhtä ainoaa mallia, joka sopisi kaikille ehdokasvaltioille.
There is no uniform path to the euro that would suit all acceding countries.
On selvästi paikallaan arvioida raha-alan syvemmän integroitumisen (ERM II, EMU-jäsenyys) ajoitukseen liittyviä etuja ja riskejä huolellisesti ja eriytetysti.
A careful and differentiated assessment of the merits and risks associated with the timing of further monetary integration (ERM II, EMU membership) is clearly warranted.
EKPJ:n tehtävänä on varmistaa raha-alan lähentymisen moitteeton eteneminen, ja se käy tätä varten kaikkien ehdokasvaltioiden keskuspankkien kanssa poliittista vuoropuhelua niiden integraatiostrategioista.
The Eurosystem has an obvious stake in ensuring a smooth process of monetary integration and, to this end, is involved in a policy dialogue with the central banks of all acceding countries with regard to their integration strategies.
C. Muut kysymykset 14.
C. Other questions 14.
Mitä johtopäätöksiä mielestänne voi tehdä USA:n keskuspankin (Federal Reserve Bank) ja EKP:n avoimuuspolitiikan vertailusta?
What conclusions do you draw from the comparison between the transparency policies followed by the Federal Reserve Bank and by the ECB?
Mitä mieltä olette siitä, että USA:n ja Englannin keskuspankit julkaisevat kokouspöytäkirjansa?
What do you think about the publication by the Fed or the Bank of England of the minutes of their meetings?
Sopisiko tällainen käytäntö myös EKP:lle?
Do you think this policy could be applied by the ECB?
Nähdäkseni keskuspankin avoimuus on tärkeää kahdesta syystä.
In my view, transparency in central banking is important for two reasons.
Ensinnäkin Euroopan kansalaisilla, joita Euroopan parlamentti edustaa, on oikeus saada EKP:ltä tietoa sen tehtävien toteuttamisesta.
First, the European citizen, being represented by the European Parliament, has a right to be informed by the ECB about the measures being taken in order to fulfil the ECB’s mandate.
Tässä mielessä avoimuus on riippumattoman keskuspankin demokraattisen luotettavuuden perusta.
In this sense, transparency serves as the basis for democratic accountability of an independent central bank.
Määräykset, jotka koskevat EKP:tä toimielimenä, on esitetty Maastrichtin sopimuksessa.
The institutional provisions are defined in the Maastricht Treaty.
Tällä alueella Euroopan parlamentin ehdotukset ovat tärkeitä, ja EKP:n ja parlamentin välistä keskustelua on jatkettava.
In this area, suggestions of the European Parliament are important and the dialogue between the ECB and the Parliament has to continue.
Toiseksi avoimuus voi lisätä keskuspankkipolitiikan tehokkuutta.
Second, transparency may increase the effectiveness of central bank policy.
Tässä yhteydessä avoimuuden riittävä määrä riippuu siitä, mitä mieltä asiantuntijat ovat rahapolitiikan välittymismekanismeista, rahoitusmarkkinoiden roolista ja muista talouden tekijöistä, kuten odotusten muodostumisesta.
In this context, the adequate extent depends on expert judgments about the transmission mechanism of monetary policy, the role of financial markets and other economic factors like the formation of expectations.
Näitä kahta avoimuuden ulottuvuutta ei pidä sekoittaa.
These two dimensions of transparency should not be mixed up.
Kokouspöytäkirjojen julkaiseminen on vain yksi elementti muiden joukossa eikä se välttämättä lisää avoimuutta.
Publication of minutes is one element among others only and does not necessarily imply an increase in transparency.
On huomattava, että siinä, millä tavoin eri keskuspankit julkaisevat pöytäkirjansa, on suuria eroja.
It should be pointed out that there are huge differences in how the publication of minutes is handled by different central banks.
Yhdysvaltojen ja Englannin keskuspankkien sekä Euroopan keskuspankin vertailu on joka tapauksessa hyvin vaikeaa, koska avoimuuteen sisältyy monta eri osatekijää ja se voidaan saavuttaa eri tavoin.
A comparative evaluation of the Fed, the Bank of England and the ECB remains very difficult in any case as transparency consists of a number of related elements and can be achieved in different ways.
Näillä kolmella keskuspankilla on erilaiset historiat ja tavoitteet, ja niiden institutionaaliset ympäristöt ovat erilaisia.
The three institutions, the Federal Reserve, the Bank of England and the ECB, have different histories, different policy goals and are embedded in different institutional contexts.
Lisäksi niiden lähestymistavat rahapoliittisiin strategioihinsa ovat erilaisia.
Furthermore, all three central banks follow different approaches in their monetary policy strategy.
Yleistä avoimuutta ajatellen on myös otettava huomioon, että esimerkiksi USA:n keskuspankilla ei ole erikseen muotoiltua rahapoliittista strategiaa.
In terms of overall transparency it has also to be taken into account that, for example, the Federal Reserve does not have a formulated monetary policy strategy.
EKP esittää yhteenvedon kaikista rahapoliittisissa keskusteluissa käytetyistä argumenteista EKP:n neuvoston kokouksen jälkeen pidettävässä pääjohtajan lehdistötilaisuudessa.
The ECB provides an account of all the arguments used in monetary policy discussions within the framework of the press conference of the President of the ECB, immediately following the meeting of the Governing Council.
Sekä pääjohtajan avauspuheenvuoro että kyselytilaisuuden kysymykset ja vastaukset julkaistaan kokouspäivänä Internetissä.
Both the Introductory Statement of the President and a transcript of the subsequent questions and answers session are made public on the Internet on the day of the meeting.
Yksityiskohtaisempi kuvaus rahapoliittisten päätösten pohjana olevasta talouden arvioinnista esitetään EKP:n kuukausikatsauksessa.
A more detailed description of the economic assessment which serves as the basis of monetary policy decisions is given in the Monthly Bulletin of the ECB.
Taloutta koskevien argumenttien suhteen kokouspöytäkirjojen julkaiseminen ei lisäisi avoimuutta mitenkään.
A publication of the minutes would not add to transparency as far as economic arguments are concerned.
Mitä tulee äänestysselostusten julkaisemiseen, vaarana saattaisi olla keskustelun ei-toivottu siirtyminen kansalliselle tasolle, koska EKP:n neuvoston jäseniä (toisin kuin FOMC:n tai rahapoliittisen komitean jäseniä) voitaisiin pitää omien jäsenvaltioidensa edustajina ja painostusta tiettyyn äänestyskäyttäytymiseen saattaisi esiintyä.
With respect to the publication of voting records, there might be the danger of an unwanted nationalization of the debate, as the Members of the Governing Council (unlike the Members of the FOMC or the MPC) may be perceived as representatives of their respective Member States and pressure for a particular voting behaviour may emerge.
Henkilökohtaisesti kannatan avoimuutta tässäkin asiassa.
My personal position is oriented towards fostering a culture of openness.
Siihen päästään parhaiten ylläpitämällä säännöllistä keskustelua suuren yleisön ja sen vaaleilla valittujen edustajien kanssa sekä akateemisen yhteisön kanssa.
This is best achieved by maintaining a regular dialogue with the general public and their elected representatives as well as with the academic community.
Mitä mieltä olette siitä, että Euroopan parlamentti hylkäsi EKP:n neuvoston valintamenettelyä koskevan EKP:n suosituksen?
How do you interpret the European Parliament's decision to reject the ECB recommendation regarding the reform of the voting modalities in the Governing Council?
Miten suhtaudutte parlamentin ehdotuksiin tässä asiassa?
What do you think about our proposals on this subject?
Kunnioitan Euroopan parlamentin päätöstä hylätä EKP:n suosittama uusi äänestysjärjestelmä ja ymmärrän päätöksen perustana olevat syyt.
I respect the decision of the European Parliament to reject the new voting system as recommended by the ECB and I understand the motives and reasons behind this rejection.
Minusta on kuitenkin tärkeää muistaa, että
However, I find it important to keep the following in mind:
Mahdolliset muutokset rajoitettiin koskemaan 10.2 artiklaa, jossa määrätään äänestyssäännöistä.
In particular, any amendments were limited to Article 10.2, which governs the voting modalities.
Tämän vuoksi perusteellisemmat uudistusvaihtoehdot, kuten EKP:n neuvoston kokoonpanon muuttaminen tai johtokunnan ja neuvoston tehtäväjaon muuttaminen (mitä muun muassa EP ehdotti), ovat valtuutuslausekkeen soveltamisalan ulkopuolella.
More fundamental reform options, such as changes to the composition of the Governing Council or a different distribution of tasks between the Executive Board and the Governing Council (as proposed, inter alia, by the EP), were therefore outside the scope of the enabling clause.
Tämä oli suunnaton haaste.
This was a formidable challenge.
3. kolmanneksi ei pidä unohtaa, että EKP:n neuvoston oli laadittava uusi äänestysjärjestelmä, jonka kaikki sen jäsenet yksimielisesti hyväksyisivät ja joka voisi lisäksi saada kaikkien 15 jäsenvaltion ja niiden kansallisten parlamenttien tuen.
Third, it should not be forgotten that the Governing Council had to design a new voting system which would not only find the unanimous approval of all its members, but which would also be capable of gaining the support of all 15 Member States and their national parliaments.
Myönnän, että uusi äänestysjärjestelmä ei ole ensi näkemältä yksinkertainen, ja ymmärrän EP:n kritiikin tältä osin.
I do recognise that the new voting system is not simple at a first glance and I understand the EP’s criticism in this regard.
Kaikkiin rotaatiojärjestelmiin kuitenkin väistämättä liittyy jonkinasteinen monimutkaisuus.
However, any rotation system is inevitably characterised by a degree of complexity.
Järjestelmän suhteellinen monimutkaisuus johtuu siitä, että samalla on yritetty noudattaa edellä mainittuja periaatteita.
The relative complexity of the system is a consequence of the aim to simultaneously fulfil the principles referred to earlier.
On mielenkiintoista, että tämä rotaatiojärjestelmä on melko samanlainen kuin FOMC:n äänestysjärjestelmä Yhdysvalloissa.
It is interesting to note that the agreed rotation system is rather similar to the voting system in the Federal Open Market Committee in the United States.
Euroopan parlamentin ehdotukset EKP:n hallintorakenteiden pidemmälle ulottuvasta uudistuksesta – toisin sanoen sellaisesta, joka ulottuu nykyisen "valtuutuslausekkeen" asettamien rajojen ulkopuolelle – ovat samansuuntaisia kuin ulkopuolisten havainnoitsijoiden tässä keskustelussa esittämät ehdotukset.
The EP’s proposals regarding a more far-reaching reform of ECB governance structures – i.e. one that goes beyond the limits imposed by the current “enabling clause” – are in line with the suggestions which outside observers have put forward in this discussion.
Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä EKP:n neuvoston ja johtokunnan välistä vastuunjakoa voitaisiin tarkistaa, kuten tehdään muissakin toimielimissä.
In the medium to longer term the allocation of responsibilities between the Executive Board and the Governing Council might be reviewed as it is the case in other institutions as well.