natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komission kannassa laajentumisen rahoituksen puite-ehdoista noudatetaan Berliinin rahoituskehystä, mutta ennakoidaan maatalousmenojen olevan 21 jäsenvaltion EU:ssa (rahoitusnäkymien liite II) vuosina 2005 ja 2006 arvioitua suuremmat.
The Commission's proposals on the financial framework conditions for enlargement are in line with the Berlin framework but provide for higher agricultural expenditure in 2005 and 2006 than was intended for the EU-21 scenario (Annex II of the Financial Perspective).
Komission ehdotus on periaatteessa sopiva perusta EU:n kannan määrittämiseksi ehdokasvaltioiden kanssa käytäviä neuvotteluja varten.
The Commission's approach is in principle a sound basis for determining the EU's position in the negotiations with the applicant countries.
Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) markkinointipolitiikassa komissio pitää lähtökohtana yhteisön säännöstön rajoittamatonta käyttöä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa heti liittymisen jälkeen.
In the case of CAP market policy, the Commission's calculations are based on the full application of the acquis for 10 new Member States immediately upon accession.
Komissio ilmoittaa näin tehdessään tukeutuvansa päivitettyihin maataloutta koskeviin ennusteisiin.
In making these calculations, the Commission says that it is using updated forecasts for the agricultural market.
Laskelmissa edellytetään, että EU:n yhteisiin neuvottelukantoihin sisällytetään markkinoiden hallintaan tarkoitettuja välineitä, jotka perustuvat vuosien 1995 ja 1999 välille sijoittuviin viiteajanjaksoihin.
They assume EU common negotiating positions involving management instruments based on reference periods normally between 1995 and 1999.
Tästä on tuloksena uudet mukautetut summat: 516 milj. euroa vuodeksi 2004, 749 milj. euroa vuodeksi 2005 ja 734 milj. euroa vuodeksi 2006.
The corresponding adjusted amounts are equal to €516 million in 2004, €749 million in 2005 and €734 million in 2006.
Suurin ongelma maataloutta koskevasta luvusta neuvoteltaessa on kysymys suorista tuista.
The key problem in the negotiations on the agricultural chapter is that of direct payments.
Berliinin kehykseen ei vuosien 2002–2006 laskelmiin sisälly lainkaan uusien jäsenvaltioiden maanviljelijöille maksettavia tukia.
In the Berlin framework, the assumptions underlying the calculations for 2002-2006 did not cater for direct payments in favour of the farmers in the new Member States.
Ehdokasvaltiot vaativat kuitenkin, että yhteisön säännöstöä sovelletaan täysimääräisesti heti liittymisen jälkeen, mikä merkitsee myös suorien tukien maksamista kokonaisuudessaan.
On the other hand, the applicant countries are demanding full application of the acquis immediately after accession, i.e. including unrestricted direct payments.
Komissio katsoo kuitenkin, että ehdokasvaltioiden ottaminen heti täysimääräisesti mukaan suorien tukien järjestelmään ei kannustaisi riittävästi uusien jäsenvaltioiden maanviljelijöitä tarvittavien uudelleenjärjestelyjen aloittamiseen tai jatkamiseen.
In the Commission's view, however, immediate full integration into the system of direct payments would not give the right incentives to farmers in the new Member States to engage in, or continue, the necessary restructuring.
Ehdokasvaltioiden maatalousministerit kiistivät tämän väitteen Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 20. helmikuuta 2002 järjestämässä kuulemistilaisuudessa.
This view was repeatedly challenged by the agriculture ministers of the applicant countries at a hearing organised by the EP Committee on Agriculture on 20 February 2002.
Komissio ehdottaa suorien tukien maksamiseen kaksivaiheista menettelyä, jonka päättyessä yhteisön oikeutta sovelletaan täysimääräisesti:
In the case of direct payments, the Commission proposes an approach in two steps leading to the full application of Community law in the area of direct payments:
∙ Uusissa jäsenvaltioissa maksettaisiin aluksi 25 prosenttia (2004), 30 prosenttia (2005) ja 35 prosenttia(2006) nykyisen järjestelmän tasosta.
∙ In a first step, direct payments would be introduced in the new Member States equivalent to a level of 25% in 2004, 30% in 2005 and 35% in 2006 of the present system.
Koska suorista tuista jäsenvaltioille vuoden aikana aiheutuvista menoista maksettavat korvaukset maksetaan EU:n seuraavan vuoden talousarviosta, ei vuonna 2004 syntyisi lisämenoja.
As reimbursements from the EU budget for Member States’ expenditure on direct aids in a given year is only made out of the budget for the following year, there is no additional expenditure estimated for 2004.
Vuodeksi 2005 ehdotetaan 1 173 miljoonaa euroa ja vuodeksi 2006 1 418 miljoonaa euroa.
The amounts are €1173 million for 2005 and €1418 million for 2006.
Käytännössä olisi mahdollista tukea maanviljelijöitä yksinkertaisemmin maksamalla tuotannosta riippumatonta, hehtaarimäärän perusteella laskettavaa tukea, jonka avulla maanviljelijät voisivat perehtyä yhteisön säännöstön täytäntöönpanomekanismeihin.
As regards the practical application, there will be the option of granting support in a simplified form based on an area payment per hectare of agricultural land to familiarise farmers with the implementation mechanisms of the acquis.
∙ Toisessa vaiheessa, vuodesta 2006 lähtien, suoria tukia maksettaisiin siten, että uudet jäsenvaltiot saavuttavat vuoteen 2013 mennessä silloin voimassa olevan tukitason.
∙ In a second step after 2006, direct payments will be organised in such a way as to ensure that in 2013 the new Member States reach the support level then applicable.
Suorien tukien vuosittainen kasvu ilmoitetaan mieluummin prosentteina kuin absoluuttisina lukuina.
The annual increases in direct payments will be expressed in percentage steps instead of absolute amounts.
Nämä siirtymäajan säännöt eivät aiheuttaisi muutoksia yhteisön säännöksiin.
This transitional arrangement would not prejudge any changes in the Community regime.
Maaseudun kehittämiseksi vuosina 2004–2006 komissio ehdottaa:
With regard to rural development policy for the programming period 2004-2006, the Commission proposes:
∙ EU:n yhteisrahoitusosuuden nostamista 80 prosenttiin maaseudun kehittämiseen tarkoitetuille toimille, jotka rahoitetaan EMOTR:in tukiosastosta.
∙ Raising the EU co-funding rate to 80% for the rural development measures financed by the EAGGF Guarantee Section.
Tämä on nykyisin rahoituksen enimmäismäärä jäsenvaltioiden 1-tavoitealueiden rakenneohjelmille, jotka saavat rahoitusta rakennerahastoista. ∙ Täytäntöönpanon helpottaminen SAPARD-sääntöjä soveltamalla (erilliset määrärahat mukaan lukien).
This is currently the maximum level for structural programmes in Objective 1 regions located in the Member States benefiting from the Cohesion Fund. ∙ Implementation will be simplified by applying the SAPARD rules (including differentiated appropriations).
Maksusitoumusmäärärahoja vuosiksi 2004 ja 2005 tarkistettiin vastaavasti. ∙ Lisää erityistoimia maaseudun kehittämiseksi EMOTR:in tukiosaston varoin, ehdokasvaltioiden erityisolojen huomioon ottamiseksi ja erityisesti omavaraistalouteen suuntautuneita tiloja koskevan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi.
Commitment appropriations for 2004 and 2005 have been adjusted accordingly. ∙ Further specific measures will be taken to develop rural areas under the EAGGF Guarantee Section in order to cater for the specific situations in the applicant countries, in particular restructuring of semi-subsistence farms.
Komissio ehdottaa maaseudun kehittämiseen seuraavia summia:
The Commission is earmarking the following amounts for rural development policy: € 1 532 million for 2004, € 1 674 million for 2005 and € 1781 million for 2006.
7. kehottaa komissiota tekemään tarvittavien uudistusten yhteydessä ehdotuksia suorien tulotukien muuttamiseksi osaksi maaseutupolitiikkaa vuoden 2006 jälkeen niin, että niihin liitetään myös työpaikkoja sekä lintu-, luontotyyppi- ja nitraattidirektiivien ympäristöä, luontoa ja maisemaa koskevat ehdot;
Calls on the Commission, within the framework of the necessary reforms, to submit proposals to make direct income payments part of rural development policy after 2006, tying them to employment imperatives and to environmental, nature and countryside conservation requirements, for instance under the birds, habitats and nitrates directives;
10. pitää "bottom-up"-menettelyä maaseudun kehittämisessä tärkeänä keinona taloudellisten ja yleishyödyllisten aloitteiden vahvistamiseksi ja kehottaa siksi komissiota tekemään ehdotuksia, jotka mahdollistavat, että ehdokasvaltioissa käytetään varoja Sapardin ja sen täytäntöönpanoelinten kautta maaseudun kehitystä koskevien toimien valmisteluun ja toteuttamiseen Leader+-ohjelman esimerkin mukaisesti;
Considers that a bottom-up approach to support for rural areas is a significant means of strengthening business and public-interest initiatives and calls on the Commission to submit proposals to allow resources to be spent in the candidate countries within the framework of Sapard and with the assistance of the bodies set up to implement Sapard, with a view to the preparation and implementation of rural development measures modelled on the Leader + programme;
21.toukokuuta 2002 ALUEPOLITIIKKA-, LIIKENNE- JA MATKAILUVALIOKUNNAN LAUSUNTO
21 May 2002 OPINION of the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism
Euroopan unionin laajentumisen taloudelliset vaikutukset
on the financial impact of enlargement of the European Union
Valmistelija: Adriana Poli Bortone
Draftsman: Adriana Poli Bortone
Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta nimitti kokouksessaan 21. maaliskuuta 2002 valmistelijaksi Adriana Poli Bortonen.
The Committee on Regional Policy, Transport and Tourism appointed Adriana Poli Bortone draftsman at its meeting of 21 March 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 18. huhtikuuta ja 21. toukokuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meetings of 18 April and 21 May 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Luciano Caveri (puheenjohtaja), Rijk van Dam (varapuheenjohtaja), Helmuth Markov (varapuheenjohtaja), Rolf Berend, Philip Charles Bradbourn, Garrelt Duin, Giovanni Claudio Fava, Markus Ferber (Renate Sommerin puolesta), Jacqueline Foster, Mathieu J.H. Grosch, Catherine Guy-Quint (Michel J.M. Daryn puolesta), Konstantinos Hatzidakis, Ewa Hedkvist Petersen, Georg Jarzembowski, Karsten Knolle (Reinhard Rackin puolesta), Dieter-Lebrecht Koch, Giorgio Lisi, Sérgio Marques, Emmanouil Mastorakis, Arlene McCarthy (John Humen puolesta), Erik Meijer, Camilo Nogueira Román, Wilhelm Ernst Piecyk, Giovanni Pittella (Juan de Dios Izquierdo Colladon puolesta), Samuli Pohjamo, José Javier Pomés Ruiz, Alonso José Puerta, Carlos Ripoll i Martínez Bedoya, Isidoro Sánchez García, Ingo Schmitt, Brian Simpson, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Margie Sudre, Joaquim Vairinhos, Daniel Varela Suanzes-Carpegna (Felipe Camisón Asension puolesta), Herman Vermeer, Mark Francis Watts ja Brigitte Wenzel-Perillo (Luigi Cocilovon puolesta).
The following were present for the vote: Luciano Caveri, chairman; Rijk van Dam and Helmuth Markov, vice-chairmen; Rolf Berend, Philip Charles Bradbourn, Garrelt Duin, Giovanni Claudio Fava, Markus Ferber (for Renate Sommer), Jacqueline Foster, Mathieu J.H. Grosch, Catherine Guy-Quint (for Michel J.M. Dary), Konstantinos Hatzidakis, Ewa Hedkvist Petersen, Georg Jarzembowski, Karsten Knolle (for Reinhard Rack), Dieter-Lebrecht Koch, Giorgio Lisi, Sérgio Marques, Emmanouil Mastorakis, Arlene McCarthy (for John Hume), Erik Meijer, Camilo Nogueira Román, Wilhelm Ernst Piecyk, Giovanni Pittella (for Juan de Dios Izquierdo Collado), Samuli Pohjamo, José Javier Pomés Ruiz, Alonso José Puerta, Carlos Ripoll i Martínez Bedoya, Isidoro Sánchez García, Ingo Schmitt, Brian Simpson, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Margie Sudre, Joaquim Vairinhos, Daniel Varela Suanzes-Carpegna (for Felipe Camisón Asensio), Herman Vermeer, Mark Francis Watts and Brigitte Wenzel-Perillo (for Luigi Cocilovo).
Neuvotteluluku 21 "Aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen" koskee selkeästi hahmotettavissa olevan yhteisön säännöstön omaksumisen ohella myös ennen kaikkea talousarvioon liittyviä kysymyksiä.
Negotiation chapter 21, ‘Regional policy and coordination of structural instruments’, concerns, in addition to the adoption on a very clear basis of the acquis communautaire , budgetary matters.
Ottaen huomioon, että Euroopan aluepolitiikan käytettävissä olevat määrärahat ovat noin kolmasosa EU:n talousarviosta, tällä alalla saavutetuilla neuvottelutuloksilla on ratkaiseva merkitys laajentumisen kustannuksille.
Given that the financial resources available for European regional policy account for around a third of the EU budget, the outcome of negotiations in this area will clearly have a decisive impact on the costs of enlargement.
Komissio on siksi antanut tänä vuonna käytävien neuvottelujen valmistelemiseksi tiedonannon, jossa esitetään ehdotuksia rakennepolitiikkojen rahoittamiseksi rahoitusnäkymien 2000–2006 rajoissa (SEC(2002) 102).
In preparation for the negotiations due to take place this year, the Commission has therefore presented a communication setting out proposals for the financing of structural policies within the framework of the financial perspective 2000-2006 (SEC(2002)0102).
Jäsenvaltiot neuvottelevat parhaillaan näistä ehdotuksista ja ne sisällytetään lopuksi Euroopan unionin vielä vahvistettavaan neuvottelukantaan.
These proposals are currently being discussed by the Member States with a view to ultimately being incorporated into the European Union’s negotiating position, which has yet to be decided.
Euroopan parlamentilla on 6. maaliskuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti yhtenä budjettivallan käyttäjänä painava sanansa sanottavana rahoitusnäkymien mukauttamisesta laajentumistarpeisiin.
The European Parliament, which forms part of the budgetary authority, has an important contribution to make to the discussion on the necessary adjustment of the financial perspective with a view to enlargement, in accordance with the interinstitutional agreement of 6 March 1999.
Tämä tarkoittaa kuitenkin myös, että parlamentti on otettava täysimääräisesti mukaan jo neuvottelukannan laatimiseen ja sitä seuraaviin neuvotteluihin.
That means that Parliament must be fully involved at the stage of drawing up of the negotiating position as well as subsequent negotiations.
Komissio ehdottaa, että aluepolitiikkaa toteutettaisiin vuosina 2004–2006 seuraavasti:
For the three relevant years, 2004 to 2006, what the Commission is proposing in the area of regional policy is as follows:
∙ kolmena ensimmäisenä vuonna sovelletaan asteittaista lähestymistapaa (phasing-in) ∙ koheesiorahastomenoja korotetaan kolmannekseen kokonaismäärärahoista (nykyisin 18 % koheesiorahastomaille) ∙ käytettäessä 4 %:n lauseketta ehdotus johtaa siihen, että tuki on 137 euroa per henkilö vuonna 2006 (231 euroa nykyisille koheesiorahastomaille ja 126 euroa alkuperäisessä Agenda 2000:ssa) ∙ Kyproksen pohjoisosalle annetaan käyttöön yhteensä 206 miljoonaa euroa, joista 70 % on tarkoitettu otsakkeeseen 2 (Rakennetoimet).
∙ a phasing-in approach during the first three years ∙ cohesion fund expenditure to be increased to a third of the total allocation (compared with 18% for the existing beneficiary countries) ∙ applying the 4% clause, aid per capita to reach EUR 137 in 2006 (compared with EUR 231 for the existing cohesion fund beneficiary countries and EUR 126 in the original Agenda 2000) ∙ for the northern part of Cyprus, a total amount of EUR 206 million to be made available, of which 70% for heading 2 (structural measures).
Komission ehdottamat määrärahat uusille jäsenvaltioille otsakkeeseen "Rakennetoimet" miljoonina euroina
Commission proposal for the heading ‘Structural measures’ for the new Member States in EUR million
Per capita -apu Laeken KIE10
Per capita assistance in EUR for Laeken CCEE 10
Valmistelija pitää siksi komission ehdottamaa menettelytapaa periaatteessa myönteisenä.
Your rapporteur therefore welcomes in principle the approach proposed by the Commission.
Euroopan parlamentti on jo kerran hyväksynyt asteittaisen suunnitelman rahoitusnäkymien otsakkeessa 8 "Laajentuminen" Agenda 2000:n yhteydessä.
Parliament has already given its approval to phasing-in under heading 8, ‘enlargement’, in connection with Agenda 2000.
Mitä tulee koheesiorahaston suurempaan käyttöön, on kuitenkin vielä vastattava kysymykseen, onko tätä käytäntöä pidettävä väliaikaisena ratkaisuna vai olisiko toivottavaa ylipäänsä muuttaa painopisteitä eurooppalaisessa koheesiopolitiikassa.
However, as regards the increased use of the Cohesion Fund, the question remains to be answered whether this is to be treated as a temporary measure or whether a shift in emphasis in connection with European cohesion policy is desirable in the longer term.
Komission tiedonannossa tähän kysymykseen ei vastata.
The Commission communication does not really answer this question.
Koheesiorahaston vahvistaminen merkitsisi periaatteessa samaa kuin paluu "koviin toimiin" (hard mesures), joissa EU osallistui harvojen suurten infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen.
Essentially, strengthening the Cohesion Fund would represent a return to ‘hard measures’, with a small number of major infrastructure projects being co-financed by the EU.
Tämä nopeuttaisi varmasti kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista liikenne- ja ympäristöpolitiikassa.
That would undoubtedly speed up the implementation of ambitious objectives in connection with transport and environmental policy.
Lähestymistapaan sisältyy kuitenkin myös vaara eurooppalaisen lisäarvon menettämisestä, koska koheesiorahaston vaikutuksesta tapahtuvaa Euroopan aluepolitiikan uudelleenkansallistumista ei voida pitää täysin epätodennäköisenä.
However, this approach also involves the risk of a loss of European added value, as it is not inconceivable that it could ultimately lead to a renationalising of European regional policy.
Valmistelija ehdottaa siksi seuraavan suunnittelujakson 2006–2013 painopisteiden muuttamisen tutkimista ja mahdollisuutta jatkaa tätä käytäntöä vuoteen 2013 asti, mutta suosittelee kuitenkin olemaan soveltamatta sitä vuoden 2013 jälkeen.
Your rapporteur therefore proposes a review of this shift in emphasis for the next programming period 2006-2013, with the possibility of extending up to 2013, but would advise against using this approach beyond 2013.
Suuri laajentumiseen liittyvä kysymysmerkki aluepolitiikassa on uusien jäsenvaltioiden kyky käyttää tukea.
The big question mark in relation to enlargement in the area of regional policy concerns the absorption capacity of the new Member States.
Komission mukaan sen ehdotus merkitsisi vuosittaisen per capita -avun lisäämistä kymmenelle KIE-maalle Agenda 2000:een perustuvan lähentymisstrategian mukaisesta 30 eurosta 137 euroon, mikä vastaa kertoimen 4,5 suuruista lisäystä.
According to the Commission, its approach would mean stepping up aid per capita per annum from EUR 30 for the CCEE 10 under the current pre-accession strategy to EUR 137, representing an increase by a factor of 4.5.
3. pitää myönteisenä komission jo Agenda 2000:ssa ehdottamaa ja nyt jälleen noudattamaa lähestymistapaa, jossa uudet jäsenvaltiot sisällytetään rakenne- ja koheesiorahastoon asteittain vuosina 2004–2006 ja joka toteutetaan rahoitusnäkymien mukaisesti vuoteen 2006 asti; korostaa, että rakennetoimissa tulee ottaa käyttöön vaiheittain kasvavat tuet, jotta voidaan huomioida uusien jäsenvaltioiden sosioekonominen tilanne, määrärahojen hyödyntämiskyky, yhteisrahoituskyky sekä EU:n talousarvioon kohdistuvat vaikutukset;
Welcomes the phasing-in approach for the new Member States already proposed by the Commission in Agenda 2000 and now again being adopted for the period between 2004 and 2006 in the area of the Structural and Cohesion Funds, in line with the financial perspective for the period up to 2006; stresses that in the context of structural activities subsidies must be stepped up gradually to enable account to be taken of the new Member States’ socio-economic situation, their capacity for the take-up of funds, their capacity for joint funding and the effects on the EU budget;
23. toukokuuta 2002 LOPULLINEN A5-0179/2002
23 May 2002 FINAL A5-0179/2002
Esitys Euroopan unionin korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 varainhoitovuodeksi 2002
on Draft supplementary and amending budget No 2/2002 of the European Union for the financial year 2002
311.148 SISÄLTÖ
311.148 CONTENTS
Budjettivaliokunta nimitti osana varainhoitovuoden 2002 talousarviomenettelyä kokouksessaan 13. toukokuuta 2002 esittelijäksi Guido Podestàn.
For the budgetary procedure for the financial year 2002, the Committee on Budgets appointed Guido Podestà rapporteur at its meeting of 13 May 2002.
Komissio esitti 27. helmikuuta 2002 alustavan esityksen Euroopan unionin korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 varainhoitovuodeksi 2002 ja toimitti sen parlamentille (SEC(2002) 222).
On 27 February 2002 the Commission presented Preliminary draft supplementary and amending budget No 2/2002 of the European Union for the financial year 2002 and forwarded it to Parliament (SEC(2002) 222).
Neuvosto hyväksyi 12. maaliskuuta 2002 esityksen Euroopan unionin korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 varainhoitovuodeksi 2002 ja toimitti sen parlamentille 13. maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (7033/2002).
On 12 March 2002 the Council established Draft supplementary and amending budget No 2/2002 of the European Union for the financial year 2002 and forwarded it to Parliament by letter of 13 March 2002 (7033/2002).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 8. huhtikuuta 2002 lähettäneensä esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 asiasta vastaavaan budjettivaliokuntaan ( C5-0131/2002 – 2002/2043(BUD)) ja lausuntoa varten kaikkiin asianomaisiin valiokuntiin.
At the sitting of 8 April 2002 the President of Parliament announced that he had referred Draft supplementary and amending budget No 2/2002 to the Committee on Budgets as the committee responsible and to all the committees concerned for their opinions ( C5-0131/2002 - 2002/2043(BUD)).
Parlamentti toteutti istunnossaan 25. huhtikuuta 2002 esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 ensimmäisen käsittelyn.
At its sitting of 25 April 2002 Parliament held its first reading on Draft supplementary and amending budget No 2/2002.
Neuvosto toimitti 21. toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä kyseisenä päivänä toteuttamansa käsittelyn tulokset parlamentin tarkistamasta ja muuttamasta esityksestä korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 (8605/2002).
By letter of 21 May 2002 the Council gave notification of the outcome of its discussions on Draft supplementary and amending budget No 2/2002 as amended and modified by Parliament (8605/2002).
Parlamentin puhemies ilmoittaa istunnossa 29. toukokuuta 2002 lähettäneensä nämä käsittelyn tulokset asiasta vastaavaan budjettivaliokuntaan ja lausuntoa varten kaikkiin asianomaisiin valiokuntiin ( C5-0218/2002 – 2002/2043(BUD)).
At the sitting of 29 May 2002 the President of Parliament will announce that he had referred those decisions to the Committee on Budgets as the committee responsible and to all the committees concerned for their opinions ( C5-0218/2002 - 2002/2043(BUD)).
Budjettivaliokunta käsitteli neuvoston muuttamaa esitystä korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi nro 2/2002 ja mietintöluonnosta kokouksessaan 21. toukokuuta 2002.
The Committee on Budgets considered Draft supplementary and amending budget No 2/2002, as amended by the Council, and the draft report at its meeting of 21 May 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen yksimielisesti.
At that meeting it adopted the motion for a resolution unanimously.