natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. ottaa huomioon, että torjunta-aineiden kestävää käyttöä ei todennäköisesti saavuteta ainoastaan jäsenvaltioita kannustamalla, ja on tarpeen luoda tasainen Euroopan laajuinen toimintakenttä kaikille maanviljelijöille ja tasa-arvoinen terveyden, ympäristönsuojelun ja elintarvikkeiden turvallisuuden taso; siksi EU:n tulisi määritellä kattavat pakolliset vaatimukset; katsoo, että sen yleisen periaatteen mukaisesti, että Euroopan unionin lainsäädäntö ei saisi heikentää voimassa olevaa ympäristönsuojelulainsäädäntöä ja ottaen tässä tapauksessa huomioon mitä moninaisemmat maatalouteen vaikuttavat ilmasto-olosuhteet, sato- ja maaperätekijät sekä muut tekijät, kyseiset pakolliset vaatimukset olisi annettava miniminormien muodossa eivätkä ne saisi missään tapauksessa johtaa tiettyjen torjunta-aineiden sallittujen käyttötasojen korottamiseen,
J. whereas a sustainable use of pesticides is not likely to be achieved solely by encouraging the Member States and whereas there is a need to achieve a level playing field at a European level for all farmers and an equal level of health, environmental protection and food safety; the EU should therefore define comprehensive mandatory requirements in keeping with the general principle that European Union law should not weaken existing laws on environmental protection and, in this instance, taking into account the very different climatic conditions, crops, soil and other factors affecting agriculture, these mandatory requirements should take the form of minimum standards and should in no instance lead to an increase in the permissible levels of use of particular pesticides,
K. ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat vähentäneet merkittävästi käyttämiensä torjunta-aineiden määrää sekä niiden käyttöön liittyviä riskejä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on tässä suhteessa vielä eroja, mikä johtaa eri jäsenvaltioiden maanviljelijöiden toimintaedellytysten epäyhdenmukaisuuteen ja kilpailun vääristymiseen,
K. whereas some Member States have effectively reduced the amounts of pesticides used and the risks associated with their use; whereas discrepancies between Member States still exist resulting in an non-level playing field and unfair competition between farmers in different Member States,
2. toistaa 30. toukokuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä kehotuksen uudistaa torjunta-ainelainsäädäntöä torjunta-aineisiin liittyvien riskien vähentämiseksi sekä korostaa kiireellisten ja pakollisten torjunta-aineiden käytön vähentämiseen tähtäävien lisätoimenpiteiden tarvetta ja pyytää komissiota nopeuttamaan sitovien ja tehokkaiden toimenpiteiden kehittämistä ja määrittämään jokaiselle jäsenvaltiolle selvät tavoitteet ja aikataulut, joihin sisältyy yleinen ja ohjeellinen määrällinen tavoite käytön vähentämisestä 50 prosentilla 10 vuoden kuluessa käyttöindikaattorien, kuten käytön yleinen taajuus, avulla mitattuna;
Reaffirms the calls made in its resolution of 30 May 2002 for the revision of pesticides legislation with a view to pesticide risk reduction; furthermore, stresses the need for urgent and mandatory complementary action on pesticide use reduction and therefore calls on the Commission to speed up the process of developing binding and effective measures, and to define clear goals and timetables for each Member State, guided by an overall and indicative quantitative target of 50% reduction of use within 10 years, as measured by indicators such as the frequency of application;
– maan kemiallista puhdistamista koskeva lupamenettely, – ruiskutuslaitteiden käyttö ja hyväksyminen, – kasvinsuojelulisenssit, – herkkien lajien osalta toimet kulkeumien vähentämiseksi, – ennaltaehkäisevät toimet sairauksien torjumiseksi;
- licensing procedures for chemical soil decontamination, - the use and approval of spraying equipment, - crop protection licences, - in the case of sensitive crops, drift reduction measures, - disease prevention measures;
9. vaatii jäsenvaltioilta entistä parempaa ympäristön, elintarvikkeet mukaan lukien, torjunta-ainepitoisuuksien tarkkailua yhteisön suuntaviivoja noudattaen, pyytää niitä lähentämään järjestelmiä, joilla tiedotetaan torjunta-aineiden aiheuttamista pilaantumistapauksista, ja korostaa tarvetta jatkaa ympäristövaikutusten ja torjunta-aineiden käytön terveysvaikutusten tutkimusta;
Demands an improved monitoring by the Member States of pesticide concentrations in the various environmental media, including on food products, in accordance with Community guidelines, and also an approximation of information systems relating to contamination caused by pesticides, and stresses the necessity to conduct further research on the environmental impacts and on the effects which pesticide use has on health;
– varmistamiseen sertifioinnin ja kasvinsuojeluketjun sulkemisen avulla, – kasvinsuojelutietämyksen parantamiseen, – innovoinnin tehostamiseen niin maan- ja puutarhaviljelyn järjestelmien kuin niissä käytettyjen keinojenkin osalta;
- safeguards by means of certification and by closing the crop protection circuit, - improving levels of knowledge about crop protection, - promoting innovation, as regards both agricultural and horticultural systems on the one hand and the products used on the other;
30. painottaa ennaltavarautumisen periaatteen tärkeyttä suhteessa geneettisesti muunneltuihin organismeihin maataloudessa ja huomauttaa, että geneettisesti muunneltuja organismeja ei ole todistettu kestäväksi vaihtoehdoksi, kun otetaan huomioon muun muassa torjunta-aineiden kulutuksen mahdollinen lisääntyminen, GMO:ien vaikutukset biodiversiteettiin, vastustuskykyisten geenien leviäminen ja se, että luonnonmukaista viljelyä ei voida harjoittaa GMO-viljelmien läheisyydessä;
30 Stresses the importance of the precautionary principle in relation with genetically modified organisms in agriculture and notes that GMO’s are not proven to be a sustainable alternative, taking into account inter alia the possible increased pesticide consumption, the effects on bio-diversity, the spread of resistant genes and incompatibility with organic farming in the neighbourhood of GMO farming;
38. vetoaa komissioon, jotta se ottaisi huomioon mehiläisten kuolleisuuden erittäin huolestuttavan ongelman, joka liittyy tiettyjen systeemisten hyönteismyrkkyjen (tehoaineina Fipronil ja Imidaclopride) käyttöön auringonkukan ja maissin siementen käsittelyssä;
Urges the Commission to take into account the extremely worrying issue of mortality amongst domestic bees – a problem associated with the use of certain systemic insecticides (containing the active substances Fipronil and Imidaclopride) in order to treat sunflower and maize seeds;
Viidennessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa (1993–2000) asetettiin tavoitteeksi saavuttaa ”merkittävä vähennys torjunta-aineiden käytössä ennen vuotta 2000”.
The Fifth Environmental Action Programme (1993-2000) laid down the objective to achieve 'a significant reduction in the use of pesticides before 2000'.
Myöhemmin vuosina 1994–1998 tehtiin kahdeksan tutkimusta, joiden tuloksena pääteltiin, että olisi pikaisesti määriteltävä kattava poliittinen viitekehys koko Euroopalle.
Subsequently, eight studies were conducted during 1994-1998 resulting in the conclusion that there is an urgent need to define a comprehensive policy framework at European level.
Komissio sovelsi kolmen vuoden viiveellä tätä tiedonantoa, jonka tarkoituksena oli ottaa käyttöön neuvontamenettely, jonka pohjalta laaditaan teemakohtainen strategia torjunta-aineiden kestävästä käytöstä vuoteen 2004 mennessä.
The Commission adopted, with a delay of three years, this Communication designed to launch a consultation procedure on the basis of which a thematic strategy on the sustainable use of pesticides will be drawn up by 2004.
Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman 7 artiklan mukaan teemakohtaisen strategian tärkein tavoite on pienentää torjunta-aineiden vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja yleisemmin päästä torjunta-aineiden kestävään käyttöön sekä vähentää kaiken kaikkiaan merkittävästi riskejä ja torjunta-aineiden käyttöä säilyttäen kuitenkin tarvittava viljelykasvien suojaustaso.
According to Art. 7 of the Sixth Environmental Action Programme the main objective of the thematic strategy is to reduce the impacts of pesticides on human health and the environment and, more generally, to achieve a sustainable use of pesticides as well as a significant overall reduction in risks and of the use of pesticides, consistent with the necessary crop protection.
Pidämme tätä tiedonantoa myönteisenä, koska se sisältää useita elementtejä, jotka ovat tarpeen pyrittäessä kohti torjunta-aineiden kestävää käyttöä, mutta pahoittelemme kunnianhimon ja laillisesti sitovien toimien puutetta sekä ehdotettua aikataulua.
We welcome this communication as it contains many elements needed to move towards a sustainable use of pesticides, but regret the lack of ambition, the lack of legally binding measures, as well as the proposed timeframe.
Torjunta-aineet ovat toksisia kemikaaleja, joita päästetään tarkoituksella ympäristöön ei-toivottujen tuholaisten tappamiseksi tai vähentämiseksi.
Pesticides are toxic chemicals deliberately released into the environment in order to kill or control unwanted pests.
Niitä käytetään nykyään kaikkialla ympäristössä, ja pohjaveden saastuminen on erityisen huolestuttavaa.
They can nowadays be found in all environmental media and contamination of groundwater is of particular concern.
Torjunta-aineet ovat yksi biologisen monimuotoisuuden menettämisen syistä, ja ne ovat merkittävä tekijä lintukantojen, sammakkoeläinten, hyönteiskantojen jne. pienenemisessä.
Pesticides contribute to a loss of biodiversity and are a major factor in the decline of bird populations, amphibians, insect populations, etc.
Maailman terveysjärjestö (WHO) arvioi, että torjunta-aineet aiheuttavat maailmassa vuosittain noin 3 000 000 sairastumista ja 220 000 kuolemantapausta, jotka ovat osoitusta vain aineiden akuuteista vaikutuksista.
The World Health Organisation (WHO) estimates that pesticides are causing each year about 3.000.000 cases of illness and 220.000 deaths worldwide, including only the acute effects.
Pitkäaikaiset terveysvaikutukset vaihtelevat lisääntyneestä sairastuvuudesta, heikentyneestä kehityksestä ja lisääntymisestä (esim. heikommasta sperman laadusta) erilaisiin syöpiin, käyttäytymismuutoksiin ja masennukseen.
Long-term health effects range from increased vulnerability to diseases, impaired development and reproduction (e.g. lower sperm quality), various types of cancer, changes in behaviour and depression.
On olemassa runsaasti tieteellistä kirjallisuutta torjunta-aineiden vaikutuksista erilaisiin eliöihin ja ihmisten terveyteen.
There exists an extensive body of scientific literature on the effects of pesticides on different biota and human health.
Nykyinen riippuvuus torjunta-aineista vallitsevana tuholaisten hallintakeinona ei selvästikään ole kestävän maatalouden periaatteiden mukaista useista eri syistä.
The present dependence on pesticides as the dominant means of controlling pests clearly is not compatible with sustainable agriculture for several reasons.
Ensinnäkin torjunta-aineiden pitkäaikainen käyttö tekee tuholaisista vastustuskykyisiä.
Firstly, the prolonged use of pesticides frequently leads to pests becoming resistant.
Toiseksi torjunta-aineet tappavat myös hyödyllisiä organismeja, joilla on merkittävä rooli tuholaisten torjunnassa, ja aiheuttavat usein toissijaisten tuholaisten äkillistä lisääntymistä.
Secondly, pesticides have the side effect of killing beneficial organisms that play an important role in preventing pests and often lead to the outbreak of secondary pests.
Nämä molemmat tekijät voivat edelleen lisätä torjunta-aineiden käyttöä.
Both factors may result in further increases of the use of pesticides.
Lopuksi torjunta-aineet tuhoavat viljelymaan biologista monimuotoisuutta, joka on olennaista kestävän elintarviketuotannon kannalta.
Finally, pesticides destroy the biodiversity of agricultural soil, which is essential for a sustainable food production.
Komissio totesi tiedonannossaan, että “yhteiskunta hyväksyy torjunta-aineisiin liittyvät riskit, koska niiden käytöstä on merkittävää taloudellista hyötyä”.
The Commission stated in its Communication that "the risks associated with pesticides are accepted by society because there is a significant economic benefit related to their use".
Nämä taloudelliset hyödyt eivät kuitenkaan kosketa koko yhteiskuntaa toisin kuin haitat, eikä koko yhteiskunta hyväksy torjunta-aineita.
Contrary to the costs however, the economic benefits do not accrue to society as a whole and pesticides are not accepted by society as a whole.
Siksi vesilaitokset, kuluttaja-, ympäristö- ja jotkut maatalousjärjestöt sekä terveysalan järjestöt vetoavat käytön ja riskien vähentämisen puolesta.
This is why drinking water companies, consumer, environmental and some agricultural organisations as well as health associations are pleading for use and risk reductions.
Kuluttajat pitävät ruokaa “turvallisena”, koska siinä ei ole torjunta-ainejäämiä.
The criterion for consumers to consider food as 'safe' is the absence of pesticide residues.
Todellisuudessa noin 40 prosenttia elintarvikenäytteistä sisältää jäämiä.
In reality, about 40 % of the food samples contain residues.
Vuodesta 1996 lähtien torjunta-aineiden käyttö on lisääntynyt tasaisesti.
Since 1996, the use of pesticides has steadily increased.
EU:ssa myytiin 327 000 tonnia tehoaineita vuonna 1999.
The total yearly sales in the EU amounted to 327.000 tons of active ingredients (a.i.) in 1999.
Uuden kestävän käytön politiikan tarpeesta olemassa olevan lainsäädännöllisen viitekehyksen täydennykseksi oli sovittu yksimielisesti jo vuonna 1998 EU:n laajuisessa eturyhmien kokouksessa.
The need for an additional sustainable use policy as complementary to the existing regulatory framework had already been agreed upon in 1998 by consensus on the occasion of a EU wide stakeholder meeting.
Uskomme, että EU:lla ei ole varaa viivytellä enempää.
We believe that the EU cannot afford a further delay.
On aika toimia.
It’s time to act.
Teemakohtaisen strategian osat
Elements of a thematic strategy
a) Aikataulu ja tavoitteet
a) Timetable and goals
Komissio aikoo ehdottaa teemakohtaista strategiaa vuonna 2004.
The Commission intends to propose a thematic strategy in 2004.
Konkreettiset lakiehdotukset tehdään kaksi vuotta myöhemmin eli vuonna 2006.
Concrete legislative proposals will be made 2 years later, i.e. in 2006.
Ottaen huomioon EU:n toimielinten pitkähkö päätöksentekomenettely, siirtymäajat ja päätöksistä konkreettiseen toimintaan kuluva aika tätä prosessia on syytä nopeuttaa.
Given the lengthy decision making procedure within the EU institutions, the deadlines for transposition and the time needed to translate it into concrete action, there is a need to speed up this process.
Siksi komissiolla tulisi olla ehdotukset lainsäädännöllisesti sitoviksi toimiksi valmiina samaan aikaan teemakohtaisen strategian kanssa vuonna 2004.
Therefore the Commission should have proposals for legally binding measures ready at the same time as the thematic strategy in 2004.
Tiedonannossaan komissio ei nimenomaisesti mainitse tavoitteeksi torjunta-aineiden kokonaiskäytön vähentämistä.
In its Communication, the Commission does not explicitly refer to the objective of reducing the overall use of pesticides.
Tästä asiasta on tehtävä joitakin huomioita.
Some observations have to be made in this respect.
Useat jäsenvaltiot (Ruotsi, Tanska ja Alankomaat) ovat ottaneet käyttöön kansallisia ohjelmia torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi.
Several Member States (Sweden, Denmark and the Netherlands) have adopted national programs to reduce pesticides use.
Näissä maissa käytön vähentämistä pidetään yhtenä keinona riskien vähentämiseksi.
In these countries use reduction is seen as one of the means to reduce risk.
Lisäksi poliittinen tavoite vähentää torjunta-aineiden käyttöä helpottaa määrällisten tavoitteiden asettamista ja edistyksen mittaamista näihin tavoitteisiin pyrittäessä.
Moreover, the policy objective of reducing the use of pesticides makes it easier to define quantitative targets and to measure the progress made towards achieving these targets.
Toisaalta riskejä voidaan vähentää myös loppupään ratkaisuilla, esimerkiksi poistamalla torjunta-aineita juomavedestä.
Risk reductions, on the other hand, can also be achieved through end-of-pipe solutions, for instance by removing pesticides from drinking water.
Tämä ei kuitenkaan ole sen enempää ”vaikutusten ehkäiseminen lähteellä -periaatteen” kuin ”saastuttaja maksaa -periaatteenkaan” mukaista.
This, however does not correspond with neither the “prevention at source principle” nor the “polluter pays principle”.
On myös huomattava, että käytön vähentäminen ilmoitettuna tehoaineen tilavuutena ei sekään yksin riitä, koska laimeiden torjunta-aineiden käyttö ei välttämättä ole yhtään ongelmattomampaa.
It should be noted that use reduction, expressed in volume of a.i., alone will not be sufficient either, as low dose pesticides application is not necessarily less problematic.
Siksi teemakohtaisella strategialla tulisi pyrkiä vähentämään torjunta-aineiden käyttöä ja niistä riippuvuutta kokonaisuutena.
Therefore the thematic strategy should aim for an overall reduction in the use of, and dependence on, pesticides.
Lisäksi tavoitteena tulisi olla jäljelle jäävien riskien tehokas minimointi ja hallinta.
Secondly, it should strive for an effective minimisation and control of the remaining risks.
Komissio rajaa tiedonantonsa soveltamisalaksi kasvinsuojeluaineiden käytön maataloudessa.
The Commission restricts the scope of its Communication to the use of plant protection products (ppp's) in agriculture.
Muille käyttäjille ei ehdotettu mitään toimia, eikä tiedonanto myöskään koske biosidejä.
No measures were proposed for other users, nor does it cover biocides.
Komissio arvioi, että kasvinsuojeluaineiden käyttö maatalouden ulkopuolella kattaa 2 prosenttia kokonaiskäytöstä.
The Commission estimates that the use of ppp's outside agriculture accounts for 2% of the overall use.
Tämän prosenttimäärän arvellaan olevan huomattavasti suurempi, jos käytössä olisi täydelliset tiedot paikallisista hallintoelimistä, teollisuudesta, rautatieyhtiöistä ja kotitalouksista.
This percentage is expected to be significantly higher if complete date were available regarding local governments, industry, railway companies, and households.
Vaikka eri käyttäjäryhmiin ja biosideihin olisikin ehkä sovellettava erilaisia lähestymistapoja, ne on asianmukaista sisällyttää teemakohtaisen strategian soveltamisalaan.
Although different approaches might have to be applied for different user groups and for biocides, it is appropriate to include them in the scope of the thematic strategy.
c) Pakolliset keinot
c) Mandatory instruments
Komissio ehdottaa, että kaikissa jäsenvaltioissa laadittaisiin kansalliset vähentämissuunnitelmat.
The Commission proposes that all Member States establish national reduction plans.
On ratkaisevan tärkeää tehdä näistä suunnitelmista pakollisia.
It is of crucial importance to make such plans mandatory.
Kansallisen tason toimet voisivat aiheuttaa epäreilua kilpailua, minkä vuoksi tarvitsemme tasaisen toimintakentän asettamalla EU:n laajuiset pakolliset vaatimukset mieluummin kuin vain kannustamalla jäsenvaltioita toimimaan.
Measures taken at national level might lead to unfair competition and therefore we need a level playing field by setting up EU wide mandatory requirements rather than merely encouraging Member States to take action.
Ehdotuksen tulisi sisältää sekä pakollisia että vapaaehtoisia elementtejä kansallisiin/alueellisiin ohjelmiin, mutta komission terveys- ja ympäristöriskien vähentämiseen tähtäävistä ehdotuksista (pääluokka VI.1) tulisi tehdä pakollisia.
The proposal should foresee both mandatory and voluntary elements for national/regional programs, but the Commission proposals to reduce risks to health and environment (section VI.1) should be made mandatory.
d) Käytön ja jakelun valvonta
d) Control on the use and distribution
Kaikki komission tässä yhteydessä ehdottamat toimet ovat tärkeitä, ja siksi annamme niille tukemme.
All measures proposed by the Commission in this context are important and therefore are supported.
Tämänhetkinen tarkkojen tietojen puute (johtuen lähinnä siitä, että monia tietoja pidetään luottamuksellisina) aiheuttaa vakavia ongelmia.
The current lack of accurate data (partly due to the fact that many data are considered as confidential) poses serious problems.
Vesilaitokset eivät ole ainoita, jotka luottavat tehoaineiden myyntiä ja käyttöä koskeviin tietoihin asianmukaisten käsittelymahdollisuuksien selvittämisessä; tarkkojen tietojen puute vaikeuttaa myös torjunta-aineiden epidemiologisia ja ympäristövaikutuksia koskevaa tutkimusta.
Not only drinking water companies rely on data concerning the sales and use of active ingredients to identify appropriate treatment options but the lack of accurate data impedes research on epidemiological and environmental effects of pesticides.
Siksi on ratkaisevan tärkeää, että tehoaineita koskevat tiedot saadaan käyttöön.
Consequently, it is of key importance to make data on active ingredients available.
Useat jäsenvaltioissa sovelletut testiohjelmat ovat osoittaneet, että levityskalusto oli odotettua puutteellisempaa, minkä vuoksi torjunta-aineita käytetään enemmän kuin on tarpeen.
Several test programmes in MS have indicated that application equipment was more defective than expected with the consequence that more pesticides are being used than necessary.
Siksi tarvitaan EU:n vähimmäiskriteerit levityskalustolle ja valvonnalle levityskaluston pakollisen testauksen käyttöönoton lisäksi.
Minimum EU criteria for application equipment and controls are therefore necessary together with the introduction of mandatory testing of application equipment.
Kaikki maatalouden ympäristöohjelmiin, koulutukseen ja maanviljelijöiden valistukseen liittyvät toimet sekä asetuksen 1259/1999 ankarampi soveltaminen ovat tärkeitä, mutta niitä tulisi täydentää lisäkeinoilla.
All the measures in the context of agri-environmental schemes, training and awareness raising of farmers, combined with a more rigorously implementation of 1259/1999 are important, but should be complemented by additional instruments.
Integroidun tuholaistorjunnan, integroidun viljelyn ja luonnonmukaisen viljelyn tulisi muodostaa EU:n strategian kulmakivi, ja on tärkeää tehdä yhteisestä maatalouspolitiikasta tulevan torjunta-ainestrategian tavoitteiden mukainen.
The promotion of IPM, ICM and organic farming should be the cornerstone of the EU-strategy and it is important to make the CAP compatible with the goals of a future pesticides strategy.
Suuresta osasta geneettisesti muunneltuja viljelykasveja tehdään vastustuskykyisiä rikkakasvimyrkyille.
A great majority of genetically modified crops are made resistant against herbicides.
Maatalouskemikaaliyhtiöt lupasivat, että näillä geneettisesti muunnelluilla viljelykasveilla voitaisiin vähentää torjunta-aineiden käyttöä ja riskejä huomattavasti.
Agrochemical companies promised that these GM crops could significantly contribute to reducing the use and risk of pesticides.
Yhdysvalloissa tehdyt tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että geneettisesti muunneltujen viljelykasvien käyttö ei ole vähentänyt torjunta-aineiden käyttöä.
However, studies in the US have shown that the use of GM crops did not reduce pesticides use.
Päinvastoin joillakin tahoilla on havaittu merkittävää lisäystä.
On the contrary, significant increases have been observed in some instances.
Lisäksi geneettisesti muunnellut viljelykasvit voivat aiheuttaa uusia ongelmia, esimerkiksi vastustuskykyisten geenien kehittymisen vuoksi, ja tehdä luonnonmukaisesta viljelystä mahdotonta lähialueilla.
Furthermore, GM crops can cause new problems, for example through the migration of resistance genes and make organic agriculture impossible in their vicinity.
Siksi geenimuuntelutekniikkaa ei todennäköisesti voida pitää turvallisena ja kestävänä vaihtoehtona.
Current GM-technology is therefore not likely to be a safe and sustainable alternative.