natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Elinikäinen oppiminen on ensimmäinen edellytys työntekijöiden vapaan liikkumisen takaamiseksi.
Lifelong learning is the primary condition for ensuring the free movement of workers.
Työn ulkoinen joustavuus ilman elinikäisen oppimisen politiikkaa voi johtaa epävakaisuuden ja marginalisoitumisen uusiin muotoihin monen työntekijän kohdalla.
External flexibility of work without a lifelong training policy may lead to the creation of new forms of instability and marginalisation for many workers.
Elinikäinen oppiminen on tässä pyrkimyksessä hyvin tärkeä mutta vielä tärkeämpi on tietoverkon tuominen kaikkien ulottuville.
The concept of lifelong learning is crucial in this effort, but even more important is the creation of an information network for all.
On taattava helppo ja tehokas tiedonsaanti, niin että kansalaisilla on käytössään kaikki mahdollinen tieto, jotta vältetään uhka siitä, että syntyy uudenlaista köyhyyttä, puutetta tiedosta.
We have to support and ensure easy and efficient public access to information in order to make every source of information available to the citizens to eliminate the danger of creating a new form of poverty, that of “information poverty”.
Lisäksi, jatkokoulutusta tarjoavat laitokset eivät aina täytä yritysten edellytyksiä tietämyksen ja taitojen osalta.
Furthermore, the requirements for knowledge and skills in companies are sometimes not adequately met by the supply side of further education organisations.
Tämän vuoksi näiden välinen yhteistyö on toivottavaa.
Improved cooperation between the two sides is therefore desirable.
Elinikäistä koulutusta koskevan politiikan kustannukset ja sellaisten verotus- ja rahoituskannustimien käyttöönotto, joilla sitoutetaan yritykset toteuttamaan se, on yksi julkisten menojen tärkeimpiä osa-alueita.
Furthermore, the costs of a lifelong education policy and the implementation of fiscal and financial incentives to commit companies to carrying it out is one of the most fundamental priorities of public expenditure.
Tarkistus 12 Suositus 3.3, 5 kohdan v alakohta
(Amendment 12 ) Recommendation 3.3 (v)
On täsmennettävä, mitkä ovat edellytykset joustavuuden ja työsuhdeturvan uuden tasapainon löytämiseksi: työllistettävyys ja jatkuva koulutus.
The conditions for striking a new balance between flexibility and security need to be spelled out: employability and continuous training.
Tarkistus 13 Suositus 3.3, 5 kohdan vi alakohta
Amendment 13 Recommendation 3.3, vi. (labour markets)
vi. poistettava olemassa olevat naisten työssä käynnin esteet.
(vi) remove existing barriers to female labour market activity.
Lasten ja muiden huollettavien hoitomahdollisuuksia on lisättävä, mm. Barcelonan Eurooppa-neuvostossa sovittujen lastenhoitotavoitteiden saavuttamiseksi (eli vuoteen 2010 mennessä on tarjottava hoitomahdollisuus vähintään 90 prosentille yli 3-vuotiaista, mutta alle kouluikäisistä lapsista, ja vähintään 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista).
Increase the provision of care facilities for children and other dependants, inter alia in order to reach the childcare targets agreed at the Barcelona European Council (i.e. to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age).
Korjattava niitä perustekijöitä, jotka aiheuttavat naisten ja miesten palkkojen välisiin eroihin.
Address the underlying factors that lead to a gender pay gap.
Kannustettava perhekeskeiseen politiikkaan, jotta työ- ja perhe-elämä voitaisiin yhdistää.
Encourage family oriented policies in order to combine work and having a family.
Tarkistus 14 Suositus 3.3, 5 kohdan vi a alakohta (uusi)
(Amendment 14 ) Recommendation 3.3 (vii) (new)
vi a. edistettävä työntekijöiden kuulemista ennakolta uudistusprosessissa, kuten määrätään yritysten sosiaalisesta vastuusta laaditussa vihreässä kirjassa, jotta vähennetään rakennetyöttömyyden riskejä ja lisätään mahdollisuuksia ammatilliseen kouluttautumiseen ja uudelleentyöllistymiseen.
(3.3) (vii) promote preventive consultation of employees in restructuring processes, as envisaged in the Green Paper on corporate social responsibility, in order to reduce the risks of structural unemployment and boost the opportunities for acquiring vocational skills and for re-employment.
Kyseessä on esikuva-analyysin käyttäminen yritysten sosiaalisesta vastuusta laaditun vihreän kirjan suositusten tarkasteluun.
The recommendations of the Green Paper on corporate social responsibility should be put to the test of benchmarking.
Tarkistus 15 Suositus 3.3, 5 kohdan vi b alakohta (uusi)
Amendment 15 Recommendation 3.3, vi. b (new) (labour markets)
Tarkistus 16 Suositus 3.4, 1 kohdan iii alakohdan johdantokappale ja -1 luetelmakohta (uusi)
(Amendment 16 ) Recommendation 3.4 (iii)
iii. nopeutettava verkostoja tarvitsevien toimialojen uudistuksia noudattaen kuitenkin samalla yleishyödyllisiin palveluihin liittyviä velvoitteita:
(iii) accelerate reforms in the network industries , while complying with universal service obligations:
iii. nopeutettava rakenneuudistuksia noudattaen kuitenkin samalla yleishyödyllisiin palveluihin liittyviä velvoitteita:
(iii) accelerate structural reforms while complying with universal service obligations:
– rakenneuudistuksissa on otettava täysipainoisesti huomioon yleishyödyllisten palvelujen laadun merkitys ja niiden saatavuus ottaen huomioon Euroopan unionin alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus;
- structural reforms should take full account of the importance of quality of, and universal access to, public services with respect to the territorial and social cohesion of the European Union;
Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien mukaisesti rakenneuudistuksessa ja tasapainoisessa liberalisointiprosessissa Euroopassa on otettava huomioon yleishyödyllisten palvelujen merkitys ja rooli Euroopan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa politiikassa.
In line with the Presidency Conclusions of the Barcelona Summit in March 2002, structural reforms and the process of balanced liberalisation in Europe have to take into consideration the importance and role of services of general interest within a European policy of economic and social cohesion.
Tarkistus 17 Suositus 3.4, 1 kohdan i a alakohta (uusi)
Amendment 17 Recommendation 3.4, i. a (new) (product markets)
i a. parannettava verkostoja tarvitsevien toimialojen jäsenvaltioiden välistä yhteenliittymistä;
(3.4) (i)(a) improve the interconnection of network industries between Member States.
Tarkistus 18 Suositus 3.4, 1 kohdan iii a alakohta (uusi)
Amendment 18 Recommendation 3.4, iii. a. (new) (product markets)
iii a. varmistettava sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävää kehitystä edistävien, korkealaatuisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen asianmukainen toiminta:
(3.4) (iii) (a) ensure a proper functioning of high quality services of general economic interst for social cohesion and sustainable development:
– tehtävä järjestelmällinen ja vertaileva arviointi julkisten palvelujen vapauttamisesta jäsenvaltioissa, jossa otetaan huomioon sen vaikutukset työllisyyden määrään ja laatuun, ympäristöön, alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä palvelujen laatuun ja saatavuuteen;
– produce a systematic comparative assessment of the liberalisation of public services in the Member States in terms of the effects on quantity and quality of employment, the environment, territorial cohesion and the quality of and access to services,
Tarkistus 19 Suositus 3.5, 5 kohdan i alakohta
Amendment 19 Recommendation 3.5, i. (financial services)
i. vahvistettava kaikkien osapuolten – neuvosto, Euroopan parlamentti, komissio ja jäsenvaltiot – pyrkimyksiä, joilla varmistetaan, että rahoituspalveluiden toimintasuunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön vuoteen 2005 mennessä ja arvopaperimarkkinoita koskeva lainsäädäntö vuoteen 2003 mennessä; kuten Barcelonan Eurooppa-neuvosto korosti, neuvoston ja Euroopan parlamentin onkin annettava mahdollisimman pian vuonna 2002 seuraavat ehdotetut direktiivit: direktiivit vakuusjärjestelyistä, markkinoiden väärinkäytöstä, vakuutusedustajista, rahoituspalveluiden etämarkkinoinnista, finanssiryhmittymistä, tarjousesitteistä ja eläkerahastoista, sekä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja koskeva asetus.
(i) step up efforts by all relevant parties - the Council, the European Parliament, the Commission, and the Member States - to ensure full implementation of the FSAP by 2005, and by 2003 for securities markets legislation; therefore, as highlighted by the European Council in Barcelona, the Council and the European Parliament need in particular to adopt as early as possible in 2002 the proposed Directives on Collateral, Market Abuse, Insurance Intermediaries, Distance Marketing of Financial Services, Financial conglomerates, Prospectuses and Pension Funds, and the International Accounting Standards Regulation; The Member States should ensure, as soon as possible, the implementation of legislation already adopted by the Council (e.g. the Regulation preventing excessive charges on cross-border payments in the retail sector);
Kuluttajien oikeudet ja kuluttajille tiedottaminen on tärkeä aspekti, mikäli kuluttajien halutaan hyötyvän rahoituspalvelumarkkinoiden yhdentymisestä.
Consumers rights and information is an important aspect, if the consumers are to gain from an end to fragmented markets in the financial services.
Tarkistus 20 Suositus 3.6, 1 kohdan i alakohdan 1 luetelmakohta
Amendment 20 Recommendation 3.6, i. (encourage entrepreneurship)
Poistettava mahdollisimman monet yrittäjyyttä haittaavat hallinnolliset ja oikeudelliset esteet, varsinkin lyhentämällä uuden yrityksen perustamisen vaatimaa aikaa ja alentamalla perustamiskustannuksia;
Reduce administrative and legal barriers to entrepreneurship to the barest minimum, in particular through a reduction of the typical time and cost required for setting up a new company;
– parannettava ja yksinkertaistettava yritysverotusjärjestelmää ja sääntely-ympäristöä.
– improve and simplify the corporate tax system and the regulatory environment.
Poistettava mahdollisimman monet yrittäjyyttä haittaavat hallinnolliset ja oikeudelliset esteet, varsinkin lyhentämällä uuden yrityksen perustamisen vaatimaa aikaa ja alentamalla perustamiskustannuksia .
Reduce administrative and legal barriers to entrepreneurship to the barest minimum, in particular through a reduction of the typical time and cost required for setting up a new company.
Helpotettava nuorten yrittäjien kehitystä keskittymällä sellaisten uusien yritysten luomiseen, jotka eivät suuntaudu yksinomaan kotimaan markkinoille vaan jotka ovat kiinnostuneita myös EU:n yhtenäismarkkinoiden tarjoamista eduista ;
Facilitate the development of young entrepreneurs focusing on the creation of new companies that are not only facing a domestic market but also are keen on the advantages provided by the EU single market;
Erityisesti nuorilla yrittäjillä on mahdollisuudet eurooppalaistaa taloudellista tilannetta.
Especially young entrepreneurs hold the hope for a more "European" business outlook
Tarkistus 21 Suositus 3.7, otsikko
(Amendment 21 ) Recommendation 3.7 (Title)
Osaamistalouden edistäminen
Foster the knowledge-based economy
Osaamistalouden sekä julkisten ja yksityisten investointien edistäminen
Foster the knowledge-based economy, including public and private investment
Tarkistus 22 Suositus 3.7, 1 kohdan i alakohdan 2 luetelmakohta
Amendment 22 Recommendation 3.7, i., indent 2 (knowledge-based economy)
– parannettava korkeakoulujen ja yritysten välisiä yhteyksiä, mikä johtaa tiedon siirtoon ja tutkimus- ja kehitystyön tulosten parempaan kaupallistamiseen; laadittava selkeät ja johdonmukaiset painopistealueet julkiselle tutkimukselle; innovaatioiden ja teknisen kehityksen hyväksymistä varhaisessa vaiheessa on rohkaistava siitä riippumatta, onko innovointi ja tuotanto tapahtunut osana eurooppalaista tutkimus- ja kehitystyötä vai ei, sillä se edistää Euroopan talouden tuottavuutta; ja
Early adoption of innovations and technological development that, no matter whether or not they have been invented and produced under European platforms of R&D, must be encouraged for fostering the productivity of the European Economy.
Tarkistus 23 Suositus 3.7, 1 kohdan i alakohdan 3 luetelmakohta
Amendment 23 Recommendation 3.7, i., indent 3 (knowledge-based economy)
– parannettava tutkimus- ja innovaatioyhteistyötä kaikkialla Euroopassa.
- enhance collaboration on research and innovation across Europe.
On yleisesti tiedossa, että investointien puute on yksi keskeisistä eroista Yhdysvaltojen ja Euroopan välillä.
It is well-recognized that the lack of investment is one of the paramount difference between the US and Europe.
Tarkistus 24 Suositus 3.7, 1 kohdan iii a alakohta (uusi)
Amendment 24 Recommendation 3.7, iii. a (new)
Tarkistus 25 Suositus 3.7, 1 kohdan iii b alakohta (uusi)
(Amendment 25 ) Recommendation 3.7 (iv) (new)
iii b. koordinoitava julkisia ja yksityisiä investointeja koskevat politiikat, joilla voidaan lisätä tehokkuutta ja investointipäätösten synergioita:
(3.7) (iv) coordinate public and private investment policies in order to boost the effectiveness and synergies of each investment decision:
– koordinoitava Euroopan tasolla samalla tavoin kuin Lissabonin huippukokouksessa ehdotettiin, erityisesti seuraavilla aloilla:
- European coordination as suggested by the Lisbon Summit, particularly in areas such as:
– kansallisten tutkimus- ja innovaatioinvestointien koordinointi yhdessä eurooppalaisten hankkeiden kanssa
- coordination of national investment in research and innovation with European projects;
– elinikäistä koulutusta koskevien investointien koordinointi yhteisten tavoitteiden perusteella
- coordination of investment in training and lifelong learning on the basis of common objectives,
– yhdensuuntaiset toimet sellaisen aktiivista ikääntymistä koskevan politiikan tukemisessa, joka perustuu työntekijöiden vapaaehtoiseen valintaan
- adoption of converging measures to encourage a policy of active ageing based on the voluntary choice of employees,
– Euroopan tasolla integroitujen liikennealan, työllisyyspalvelujen alan ja televiestintäalan infrastruktuurien järjestelmän rahoittaminen EIP:n avulla.
- financing of a system of integrated infrastructure at European level in the transport, employment services and telecommunications sectors with the support of the EIB.
Lissabonin huippukokouksessa hyväksytyssä avoimessa koordinointimenetelmässä ei voida luottaa pelkästään spontaanisuuteen.
The open coordination method adopted at the Lisbon Summit cannot rely solely on spontaneity.
Komission aloite tietyillä aloilla ja tiettyjen sellaisten jäsenvaltioiden osalta, joilla on parhaat mahdollisuudet yhteistyöhön ja kokemustenvaihtoon, vaikuttaa sekä suotavalta että kiireelliseltä sen laajemman aloitteen puitteissa, jolla on tarkoitus voittaa kasvun vaikeudet ja Euroopan talouden kilpailukyvyn rakenteelliset rajat.
A Commission initiative in certain areas and aimed at certain Member States possessing the best potential for cooperation and the exchange of experience seems not only timely but urgent in the context of a more general initiative aimed at overcoming the European economy’s growth difficulties and the structural limits to its competitiveness.
Tarkistus 26 Suositus 3.8 a kohdan i alakohta (uusi)
(Amendment 26 ) Recommendation 3.8a (i) (new)
i. jotta täytetään Tukholman prosessin vaatimus kestävän kehityksen strategian sisällyttämisestä Lissabonin prosessiin, jäsenvaltioiden on edelleen kehitettävä "ympäristöä koskevan valtavirtaistamisen" lähestymistapaansa talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikoissaan, ja niiden on tunnustettava ympäristötavoitteet dynaamiseksi vaikuttajaksi siinä järjestelmällisessä prosessissa, joka koskee kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista hyvinvointia;
(3.8a) (i) In order to fulfil the requirement of the Stockholm process to integrate a sustainable development strategy in the Lisbon process, Member States should further develop the "environmental mainstreaming approach" within their economic, employment and social policies and they should recognise environmental objectives as a dynamic impact on a systematic process for growth, employment and social well-being.
Yksi EU:n suurista haasteista on varmasti se, kuinka säilytämme hyvinvointimme ja kehitämme sitä käyttäen vähemmän luonnonvaroja – talouskasvu on saavutettava saastuttamatta ja luonnonvaroja tuhlaamatta.
One of the big challenges facing the EU is surely how we maintain and develop our welfare provision using fewer natural resources – facing up to the challenge of achieving economic growth without pollution and depletion of natural resources.
EU:n kestävän kehityksen strategia ei näin ollen saisi olla vain uutta sanahelinää, vaan siinä pitäisi määrittää avainasiat kaikilla politiikanaloilla ja käydä niihin käsiksi.
The EU's sustainable development strategy should therefore not simply be yet another fine set of words but should define and tackle the key issues in every policy field.
EU:n pitäisi asettautua maailmanlaajuisesti johtoon taloudellisen toiminnan uudistamisessa ja kestävän kehityksen toteuttamisessa vuonna 2001 pidettyjen Tukholman ja Göteborgin huippukokousten päätelmien mukaisesti.
The EU should take the lead on the global stage in reforming economic activity and enabling sustainable development in line with the Presidency Conclusions of the Stockholm and Göteborg Summits 2001.
Tarkistus 27 Suositus 3.8, 4 kohdan ii a alakohta (uusi)
Amendment 27 Recommendation 3.8, ii. a (new)
Olisi luotava kansalaisille suunnattavia ohjelmia, joilla pyritään valistamaan ja tiedottamaan paremmin luonnonvarojen käytön kustannuksista ja joissa korostetaan, että luonnonvarat ovat niukkoja ja että eräät niistä ovat uusiutumattomia ja erittäin saastuttavia.
Programs, targeting citizenship, aiming at more and better information on the costs of those resources should be created, targeting and underlining the fact that natural resources are scarce, while some of them are non reproducible and very pollutable.
Kun Kioton pöytäkirja on ratifioitu virallisesti, olisi keskityttävä sen täytäntöönpanoon ja Euroopan kansalaisten valistamiseen.
With the formal ratification of the Kyoto protocol, the focus should now be on the implementation, enforcement and raising the awareness in the European population.
Tarkistus 28 Suositus 3.8, 4 kohdan vii a alakohta (uusi)
Amendment 28 Recommendation 3.8, vii. a. (new)
Jäsenvaltioiden olisi vakaampien ekologisten, sosiaalisten ja oikeudenmukaisten tuotanto- ja kauppakäytänteiden toteuttamiseksi kannustettava paikallista, alueellista ja kansallista hallintoa ottamaan huomioon sosiaaliset ja ekologiset kriteerit.
In order to achieve more sound ecological, social and equitable production and trading practices, member states should encourage local, regional and national level administrations to take into account social, ecological criteria.
Barcelonan päätelmissä edellytetään, että taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat on otettava yhtäläisesti huomioon politiikan suunnittelussa ja päätöksenteossa.
The Barcelona conclusions call for economic, social and environmental considerations to have a say in all aspects of economic policy design.
Eräs keino tämän toteuttamiseksi on esimerkin antaminen julkisten hankintojen avulla sisällyttämällä niihin sosiaalisia kriteerejä ja ympäristökriteerejä.
One way to achieve this by publuc administrations and to give an example to be followed is to introduce environmental and social criterias in public procurements.
Euroopan talouskasvu hidastui vuoden 2001 aikana, mikä johtui selkeästi Yhdysvaltojen talouden taantumasta ja yleisemmin ottaen taloudellisten tekijöiden keskinäisten riippuvuustekijöiden lisääntymisestä, mikä puolestaan johtuu globaalistumisen kiihtymisestä.
Europe has experienced a downturn in its rate of growth during 2001, clearly as a result of the economic recession in the United States and, more generally, the growing interdependence among economies caused by the increasing pace of globalisation.
Maailmankaupan kasvun pysähtyminen vuonna 2001 on selkeä osoitus edellä mainitusta riippuvuudesta, joka on suurempi kuin Euroopan ja Yhdysvaltojen välinen kauppavaihto antaisi olettaa.
The lack of growth in world trade during 2001 is a clear indication of this interdependency, which is greater than the volume of trade between Europe and the United States might suggest.
Tämän vuoksi vuosien 2001 ja 2002 lama oli täysin ennustettavissa.
It meant that the recession of 2001 and 2002 was entirely predictable.
Yhdysvaltain talouden elpymisen ajankohtaa koskevia ennusteita on korjattu useaan otteeseen, ja nyt talouden odotetaan elpyvän vuoden 2002 jälkipuoliskolla.
The forecasts for the timescale of a recovery in the American economy have been revised many times and at present hopes are pinned on the second half of 2002.
Sama epävarmuus koskee ennusteita Euroopan unionin kasvun hidastumisesta, sillä niitäkin on korjailtu moneen kertaan, vaikka Euroopassa ei tähän asti ole todettu samanlaista varojen siirtoa kuin Yhdysvalloissa investointien elvyttämiseksi ja kulutuksen lisäämiseksi, suora valtiontuki mukaan lukien.
Similar uncertainty has surrounded the periodically revised forecasts regarding the downturn in growth in the European Union, although in Europe there has not yet been the same mobilisation of resources as in the United States to promote a recovery in investments and to boost consumption, including the use of direct state aid.
Euroopan talouden kasvun elpymistä vuoden 2002 jälkipuoliskolla koskeviin ennusteisiin on näin ollen syytä suhtautua varovaisesti.
Accordingly, forecasts of a resumption of growth in Europe during the second half of 2002 should still be treated with caution.
Toisaalta elpymisen merkkejä näkyy talouden eri sektoreilla epätasaisesti niin Yhdysvalloissa kuin Euroopassakin.
At the same time, the signs of recovery are spread unevenly between the different sectors of the economy in the United States as in Europe.
Toisaalta nähtävissä on useita merkkejä (rakenneuudistukset, fuusiot ja erikoistuminen), jotka viittaavat siihen, että sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa ei ole meneillään ainoastaan pitkäaikaista kasvun aikaa seurannut väliaikainen taantuma, vaan kyseessä on taantuma, jonka aikana teollisuuden strategioita tarkistetaan ja järjestellään uudelleen, millä on laajoja sosiaalisia vaikutuksia ja mikä mahdollisesti johtaa uusiin investointeihin uusiin tekniikoihin ja organisatorisiin investointeihin liittyvän talouskuplan puhkeamisen jälkeen.
In addition, there are many signs (restructuring, mergers, specialisations) to suggest that, in the United States as in Europe, we are not only witnessing a temporary halt in a long period of growth, but are experiencing a recession during which industrial strategies will be adjusted and reorganised, with extensive social implications and the probable launch of a new cycle of investment, following the bursting of the financial bubble, linked to new technology and new forms of corporate organisation.
Koska Euroopan talouden reaktiot ovat olleet vaimeita ja yksityisiä ja julkisia investointeja koskevaa aktiivista politiikkaa ei ole ollut, Euroopan ja Yhdysvaltojen välille saattaa syntyä uusi kuilu kilpailun alalla.
Given the muted response of European economies and the absence of a proactive policy in the field of public and private investment, a new gap could be opening up between Europe and the United States in terms of competitiveness.
Strategia, joka perustuu Yhdysvaltojen talouden elpymisen odottamiseen ja sen automaattiseen vaikutukseen Euroopan unionin talouteen ja näin ollen Euroopan talouspolitiikoiden näkemiseen pelkkänä vuoden 2001 jälkeisen talouspolitiikan jatkona, huolimatta siitä, että niissä on otettu huomioon talousarvion mukaiset rajoitteet, vaikuttaisi näin ollen riskialttiilta.
A strategy of waiting for American recovery and its automatic impact on EU economies, where European economic policies are seen merely as a continuation of those followed in 2001, albeit adjusted to meet budgetary constraints, would therefore seem to be a risky course of action.