natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36. korostaa, että komission tiedonantoon liitetty rahoitusselvitys on puhtaasti viitteellinen, koska budjettivallan käyttäjä päättää budjettivaroista ja niiden erittelystä vuosittaisen talousarviomenettelyn puitteissa;
Stresses that the Financial Statement attached to the Commission Communication is of purely indicative nature as the budgetary resources and their breakdown will be established by the budgetary authority in the annual budget procedure;
38. palauttaa mieliin, että budjettivallan käyttäjä osoitti vuonna 2003 Prince -ohjelmalle 39 miljoonaa euroa (ilman hallintokuluja) jaettuna neljään budjettikohtaan: laajentuminen, EU:n tulevaisuus, oikeuteen, turvallisuuteen ja vapauteen perustuva alue sekä euro; seuraa tarkoin komission toimintaa näiden varojen käyttämisessä tarkoitetulla tavalla;
Recalls that the decision of the budgetary authority for 2003 concerning the Prince programme amounts to EUR 39 million (excluding administrative expenditure) broken down into four budgetary lines: enlargement, the future of the EU, the area of freedom, security and justice, and the euro; will pay the greatest attention to the efforts of the Commission to implement these funds as established;
Laajentuminen ja ulkopolitiikka
Enlargement and foreign policy (the CFSP)
46. painottaa, että YUTP/ETPP:n tulevaan kehittämiseen on liitettävä täydentävä tiedotus- ja viestintästrategia, ja pyytää komissiota sisällyttämään nämä näkökohdat vuosittaiseen kertomukseensa tiedotuspolitiikan toteuttamisesta;
Encourages further developments of the CFSP/ESDP to be accompanied by a complementary information and communication strategy, and calls on the Commission to reflect these aspects in its annual report on the implementation of the information policy;
48. pitää myönteisenä, että EU:n rooli maailmassa on otettu mukaan Prince -ohjelman prioriteetteihin, ja vaatii sille riittäviä ja tarkoituksenmukaisia budjettiresursseja; toivoo, että Euroopan parlamentti olisi laajemmin mukana Prince -ohjelman hallinnoinnissa;
Welcomes the fact that the subject of the ‘EU’s role in the world’ is regarded as a priority of the Prince programme, and urges that sufficient and appropriate budgetary resources be made available; hopes that the European Parliament will be more involved in the running of the Prince programme;
Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue
Area of freedom, security and justice
53. pyytää, että komissio kehottaisi siirtolaisten lähtömaissa toimivia lähetystöjään helpottamaan näistä maista tulevien siirtolaisten tiedonsaantia yhteistyössä jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja kyseisten maiden viranomaisten kanssa;
Invites the Commission to instruct its delegations in countries of origin of immigration to facilitate access to information on immigration for nationals of those countries, in cooperation with Member State embassies and the authorities of the countries concerned;
Euroopan unionia koskeva tiedotus ja naisten asema
European Union information on the role of women
56. pyytää takaamaan naisten ja miesten yhtäläisen osallistumisen komission työryhmiin ja asiantuntijaryhmiin Komission 27. kesäkuuta 2000 tekemän päätöksen täytäntöönpano. erityisissä mediaohjelmissa, joita kukin pääosasto toteuttaa yhdessä henkilöstöstä ja hallinnosta vastaavan pääosaston kanssa;
Calls for balanced participation by men and women in the Commission’s working groups and expert groups Implementation of the Commission Decision of 27 June 2000. to be guaranteed under the specific media training programmes run by each directorate-general in conjunction with the Personnel and Administration Directorate-General;
59. pyytää ottamaan naiset mukaan tiedotuksen ja viestinnän analysointiprosesseihin ja arviointiin sekä tiedotuksen ja suhdetoiminnan pääosaston uusien menetelmien kehittämiseen ja pyytää lisäksi arvioimaan tiedotuskampanjoiden vaikutusta naisiin sekä sitä, millaista naiskuvaa niillä luodaan, ja ottamaan arvioinnin tulokset huomioon kehitettäessä uutta tiedotusstrategiaa vuonna 2005;
Calls for women to be taken into account in the analysis and evaluation of the information and communication strategy and for them to be involved in the development of new methodologies by the Press and Communication Directorate-General and also calls for verification of the impact on women of information campaigns and their impact on how images of women are created and for the findings thereof to be incorporated in the draft of the new communication strategy in 2005;
Maaliskuussa 2002 julkaistun viimeisimmän eurobarometri-tutkimuksen mukaan alle kolmannes haastatelluista Euroopan unionin kansalaisista ilmoitti tuntevansa Euroopan unionin hyvin.
According to the latest Eurobarometer survey published in March 2002, less than a third of the citizens interviewed said that they knew the European Union well.
Lähes kaikki tärkeimmät indikaattorit vahvistivat lisäksi sen, että on olemassa suuri joukko ihmisiä (noin 50 prosenttia), jotka suhtautuvat Euroopan unioniin välinpitämättömästi.
Moreover virtually all the main indicators confirm that there is a vast area (roughly 50 %) that is ignorant of, or indifferent to, the Union.
On tietenkin tärkeää tehdä ero vastausten välillä.
Of course we need to make a distinction here.
Ei ole lainkaan selvää, että tämä "en osaa sanoa" tai "asia ei kiinnosta minua" -vastauksia antanut suuri ryhmä olisi avoimesti tai piilevästi EU-vihamielinen.
It does not mean that this vast area of ‘don’t knows’ or ‘ not interesteds’ reflects an overt or latent hostility to the Union.
Luonnollisesti tilanne vaihtelee eri maiden välillä.
The situation obviously varies from country to country.
Olisi sivumennen sanoen mielenkiintoista saada selville, minkälaisia tuloksia eurobarometri antaisi, jos se ei rajoittuisi tutkimaan vain yhden maan kansalaisten välisiä eroja, vaan tutkisi myös muiden, maiden rajat ylittävien ryhmien välisiä eroja, kuten kaupungissa asuvien ja maaseudulla asuvien ihmisten välisiä eroja, nuorten ja vanhusten välisiä eroja, koulutettujen ja vähemmän koulutettujen välisiä eroja ja niin edelleen.
But it would be interesting if Eurobarometer did not confine itself to sounding out differences according to national residence but also explored other forms of cross-frontier agreement, for instance differences between urban and rural citizens, young or old, level of education and so on.
Näin saatu kuva olisi ehkä jäsennellympi ja monivivahteisempi.
The resulting picture would perhaps be more detailed with a wider range of nuances.
Eräs huolestuttava luku koskee Euroopan parlamentin vaalien osallistumisprosenttia, joka on laskenut vuoden 1979 Euroopan parlamentin ensimmäisten yleisten vaalien 63 prosentista 49 prosenttiin vuonna 1999.
A point of particular concern is the rate of turnout in European elections, which fell from 63 % in 1979, the date of the first elections by universal suffrage to the European Parliament, to 49 % in 1999.
Viimeisimmissä vaaleissa vaaliuurnilla käyneiden eurooppalaisten keskiarvo on siis laskenut alle 50 prosentin, toisin sanoen alle demokraattisen legitiimiyden kriittisen rajan.
So at the last elections the European average turnout at the polls fell below 50 %, the symbolic threshold for democratic legitimacy.
Myös tässä tapauksessa eri maiden välillä on vaihtelua.
In this case too, the situation varies from country to country.
On totta, että erityisesti viime vuosina tietyt ilmiöt, kuten epäluottamus politiikkaa kohtaan, yksityiselämän arvostuksen lisääntyminen ym. ovat saaneet enemmän tai vähemmän jalansijaa kaikissa länsimaissa.
It is true that, particularly in recent years, phenomena such as a distrust of politics, a tendency for people to turn back to their private lives and so on have affected all western countries to a greater or lesser degree.
Äänestysvilkkaudesta saadut lukemat ovat joka tapauksessa huolestuttavia merkkejä kaikille niille, jotka näkevät kansalaisten julkiseen elämään osallistumisen elintärkeänä demokratialle ja Euroopan yhdentymiskehitykselle.
At any event, the election turnout figure would seem to be a serious wake-up call to all those who regard citizens’ participation in public life as an essential element of democracy and the European integration process.
Kansalaisten ja Euroopan unionin toimielinten välinen etäisyys on toimielimille vakava ongelma.
The distance between European citizens and the institutions is a serious problem for the institutions.
Jos Euroopan unioni haluaa pienentää tätä ongelmaa, sen on pantava enemmän painoa omalle tiedotuspolitiikalleen ja sen luonteelle.
If it wants to reduce the problem the European Union must give greater weight and character to its own information policy.
Tämän vuoksi on hyödyllistä ja tärkeää, että Euroopan toimielinten – erityisesti komission, Euroopan parlamentin ja EU:n ministerineuvoston – välistä yhteistyötä vahvistetaan, ja että myös yksittäiset jäsenvaltiot myötävaikuttavat aktiivisesti yhteisön tärkeiden tiedotuskampanjoiden onnistumiseen sen esimerkin mukaan, joka saatiin aikoinaan yhtenäismarkkinoiden ja myöhemmin euron käyttöönottamista koskevasta kampanjoinnista.
For this purpose it is desirable and important to strengthen cooperation between the European institutions, particularly in the Commission, Parliament and Council, and for the individual Member States to actively contribute to the success of the Community priority information campaigns, following the example of the successful campaign for the single market and, more recently, the euro.
Unionin on säilytettävä itsellään täysi vastuu tiedotuspolitiikasta niissä asioissa, joissa se on toimivaltainen.
The Union must maintain full responsibility for information policy on the subjects for which it is competent.
Jäsenvaltioiden ja alueiden osallistumisen, joka on erittäin toivottavaa, on parannettava yhteisön tasolla määritellyn strategian soveltamista.
Participation by the Member States and the regions, which is highly desirable, should improve the application of the strategy defined at Community level.
Unionin tiedotustoiminnan on oltava olla tarkkaa ja ei-propagandistista.
Union information must be rigorous and contain no propaganda.
Euroopan unionin tiedotustoiminnan pitää onnistua yhdistämään luovalla ja tehokkaalla tavalla "yhteisten arvojen korostaminen", kuten demokratia, moniarvoisuus, kulttuurinen ja kielellinen moninaisuus, yhteenkuuluvuus ja solidaarisuus (jotka ovat kaikki perustamissopimuksiin kirjattuja periaatteita ja jotka tullaan määrittelemään kenties vielä tarkemmin tulevassa Euroopan perustuslaissa) niiden konkreettisten hyötyjen kanssa, joita Euroopan unionin jäsenyydestä koituu.
The European Union’s information policy must manage to combine in a creative and effective manner the assertion of its common values, such as democracy, pluralism, cultural and linguistic diversity, cohesion and solidarity (all of which principles are contained in the founding Treaties and will perhaps be still better defined in the future European Constitution), with the practical advantages deriving from membership of the Union.
Unionin tiedotustoiminnan on pyrittävä saamaan kansalaisten huomio ja herättämään heidän mielenkiintonsa keskittymällä kansalaisten arkeen läheisesti liittyviin asioihin ja antamalla selkeitä, positiivisia ja eritoten ymmärrettäviä viestejä.
Information on the Union should try to attract and arouse citizens’ interest, using examples taken from everyday life, and delivering clear, objective and above all accessible messages.
Euroopan kansalaisten perusoikeus on pääsy heidän omalla kielellään esitettyyn tietoon (myös niin sanotuilla harvinaisemmilla, useiden miljoonien eurooppalaisten puhumilla kielillä esitettyyn tietoon), jossa kielenkäyttö on selkeää ja ymmärrettävää.
One of the fundamental rights of European citizens is to have access to information in their own language (including the ‘less widespread’ languages spoken by millions of Europeans) and in accessible language.
Euroopan unionista tiedottamisen tapaa tulee muuttaa.
There will need to be a change in the method of providing information on the European Union.
Tiedotuspolitiikan uudistamisen tulee onnistua siinä, että jatkossa sovelletaan eräänlaista "kaikki tai ei mitään" ‑periaatetta.
Reform of the information policy must successfully apply the principle of ‘from the particular to the general’.
Riippumatta viitesektorista (ympäristö, terveys, liikenne ja kalastus) ja tämän koskematta erikoistumisen tuomiin etuihin ja erityispiirteisiin, kokonaiskuvan ja alakohtaisten politiikkojen välisen luonnollisen yhteyden on käytävä aina ilmi unionin yleistavoitteista.
Irrespective of the sector concerned (the environment, health, transport or fisheries) and without affecting the advantages and special characteristics of specialisation, the overall view and the essential connection between sectoral policies and the Union’s general objectives must always clearly emerge.
Tämän viimeisen tehtävän tulee pysyä edelleen pääasiassa Euroopan komission vastuulla.
This must remain primarily the task of the European Commission.
Komission yksiköiden on vastattava "kaikki tai ei mitään" ‑periaatteesta ja sitä on sovellettava paitsi Euroopan unionin ulkopuolella, myös sen hallinnossa.
The principle of ‘from the particular to the general’ is one which all the Commission’s directorates-general must adopt and apply not only to the outside world but also to its own internal organisation.
Komissio tulee epäilemättä olemaan tehtäviensä tasalla ja yhdistämään asianmukaisesti tiedotuspolitiikan ja äskettäin esitetyn työskentelytavan ("hallintotapa").
The Commission will undoubtedly be equal to the task, suitably integrating its information policy with its recently promoted working method (‘governance’).
Euroopan komission sisäistä tiedonkulkua ja tiedonvaihtoa tulee entisestään parantaa uusien viestintäteknologioiden (internet, videokonferenssit jne.) ja saatavilla olevien ammattilähteiden yhdistämiseksi järkevällä tavalla.
The Commission will need to further promote within its own organisation the dissemination of best practice and the exchange of information, emphasising the intelligent integration of new communication technologies (the Internet, video conferences and so on) with the professional resources available.
Lehdistö- ja viestintäpääosaston, joka työskentelee suoraan komission puheenjohtajan alaisuudessa, tulee lisäksi koordinoida muita pääosastoja ja omien edustustojensa toimintaa hajauttaen mahdollisimman paljon operatiivisia toimintoja ja pyrkien tehokkuuden lisäämiseksi järkeistämään organisaation tiettyjä osa-alueita.
The Directorate-General for the Press, directly linked to the Commission President, must further coordinate the other directorates-general and its external offices, decentralising their operational functions as far as possible and endeavouring to rationalise certain areas of the organisation in the interests of efficiency.
Ulkopuoliset ammattilaiset, viestinnän asiantuntijat, ovat tärkeä osa uudelleenmäärittelyprosessia, ja heidän osaamistaan tulisi hyödyntää paremmin Euroopan unionin tiedotuspolitiikan tehostamisessa.
External professionals, the communication experts, are an important element in the retraining process and should be better used to make the Union’s information policy more effective.
On kuitenkin syytä tähdätä päättäväisesti Euroopan unionin henkilökunnan ja tiedotuskanavien koulutukseen, ei pelkästään viestinnän uusimpien tietojen ja tekniikoiden välittämiseksi virkamiehille, vaan myös sellaisen tehtävän ponnekkuuden ja arvovallan palauttamiseksi, jolla on ratkaisevan tärkeä merkitys kansalaisten tietoisuuden parantamisessa ja heidän saamisessaan osallistumaan Euroopan unionin toimintaan.
But there will be a need to place strong emphasis on the training of Union staff and the information offices, not just to convey to staff modern communication ideas and techniques, but also to revive and enhance a task that is crucial for involving citizens, raising their awareness and encouraging them to participate.
Tiedotuspisteet, tiedon risteykset ja muut tiedotuskanavat, kuten esimerkiksi paikallisyhteisöt, yliopistot, koulut, urheiluseurat ja kulttuuriyhdistykset ovat erittäin tärkeitä tiedon välittäjiä.
The info points, precincts and other information centres, together with local bodies, universities, schools, sports associations and cultural organisations are extremely useful elements in this.
Niiden aloitekyky omassa viiteryhmässään voi olla erinomainen yhdistymisen, keskustelun herättämisen ja osallistumisen sekä Euroopan unionin viestien ja sen perusarvojen välittämisen ja levittämisen väline.
Their capacity for taking the initiative in the area concerned can be an excellent way of bringing people together, holding debates and encouraging participation, in addition to distributing and channelling messages on the Union and its fundamental values.
Näiden tiedon välittäjien työntövoimaa ja itsenäistä aloitekykyä on puolustettava ja rohkaistava.
Their driving force and independent ability to make proposals needs supporting and encouraging.
Komission ja parlamentin jäsenten osallistumista tai pelkän unionin virkamiesten lähettämistä olisi entisestään edistettävä erityisesti tapaamisten tai julkista mielipidettä edustavien tahojen täydennyskurssien yhteydessä.
The participation of Commissioners or MEPs, or just sending out European Union staff to meet the public, should be strongly promoted, particularly in the case of conferences or information courses for opinion formers.
Kahden vuoden aikana komissio on antanut kaksi tiedonantoa.
The Commission has now submitted two communications in the space of two years.
Parlamentti ilmaisi 13. maaliskuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa kantansa ensimmäiseen näistä kahdesta tiedonannosta (Andreasenin mietintö).
On the first of these Parliament expressed its views in its resolution of 13 March 2002 (the Andreasen report).
Toinen tiedonanto hyväksyttiin heinäkuussa 2002; komissio esitteli sen tiedotusta käsittelevälle toimielinten väliselle työryhmälle, minkä jälkeen tiedotuspolitiikasta vastaava komission jäsen esitteli sen sisältöä kulttuurivaliokunnalle 9. syyskuuta 2002.
The second communication was adopted in July 2002; the Commission presented it to the Interinstitutional Information Group, and the Commissioner responsible for information policy subsequently explained its contents to the Committee on Culture on 9 September 2002.
Neuvosto laati siitä edellä mainitun työryhmän avustamana arvion, ja alueiden komitea hyväksyi lausunnon.
Through the contribution of a working group dealing with the subject, the Council has expressed its appreciation; the Committee of the Regions has adopted an opinion.
Parlamentti osallistui mietinnöllään keskusteluun painottaen muun muassa:
Parliament is taking part in the debates on this report, pointing out:
1) tarvetta vahvistaa toimielinten välistä yhteistyötä tärkeimpien viestien määrittely- ja levitysvaiheessa sekä
1. the need to strengthen interinstitutional cooperation, by encouraging the institutions to work together at the stage when key messages are being defined and disseminated, and
2) tarvetta käynnistää Euroopan parlamentissa vuosittainen keskustelu ohjelmalinjojen hahmottamiseksi ja määrittämiseksi eurobarometrin ja Eurostatin antamien tulosten perusteella.
2. the importance of holding an annual debate in the European Parliament to review the information policy and set guidelines on the basis of the results of Eurobarometer surveys and Eurostat data.
Andreasenin mietinnön mukaisesti Euroopan parlamentissa olisi järjestettävä jokavuotinen julkinen keskustelu komission työohjelman sisältävän kertomuksen perusteella.
As the Andreasen report has already advocated, there should be an annual public debate in the European Parliament on a Commission report containing a programme of work.
Kyseisen keskustelun, joka käytäisiin kaikkea unionin toimintaa koskevan avoimuuden hengessä, olisi palveltava tiedotusstrategian määrittelyä eurobarometrin ja Eurostatin tekemien tutkimusten tulosten perusteella ja käsiteltävä ensisijaisia tavoitteita ja tarkistuksia.
Such a debate, in the spirit of transparency underpinning all Union activity, should provide an opportunity to review its information strategy, on the basis of Eurobarometer surveys and Eurostat data, and to set priorities and make adjustments to them.
Tällä hetkellä elämme erikoislaatuisia aikoja.
We are now once again at a turning point.
Eurooppa-valmistelukunta käsittelee perustuslakihanketta koskevia ehdotuksia, ja Euroopan unioni valmistautuu uusien jäsenmaiden liittymiseen.
The European Convention is drawing up proposals for a draft Constitution, and the Union is preparing for the accession of new member states.
Vuonna 2004 pidetään ensimmäiset laajentumisen jälkeiset Euroopan parlamentin vaalit.
The European elections will follow in 2004, the first elections after enlargement.
Nyt tarvitaankin kaikkien toimielinten erityisponnisteluja ja yhteistä sitoutumista, jotta tiedotuspolitiikka saisi enemmän painoarvoa ja näkyvyyttä Euroopan yhä laajemmassa yhdentymiskehityksessä.
Hence there now needs to be an exceptional effort and a joint commitment by the European institutions, to make the information policy more significant and conspicuous in the context of the wider process of European integration.
Sisällön osalta jaamme täysin komission huomioon ottamat ja tiedotusta käsittelevän toimielinten välisen työryhmän hyväksymät painopistealueet, joita pidämme hyvin määriteltyinä.
On the question of content, we entirely share the priorities that the Commission has identified and the Interinstitutional Information Group has approved, which we consider to be well defined.
Ulkoasioiden valiokunnan, budjettivaliokunnan, kansalaisvapauksien valiokunnan sekä naisten oikeuksien valiokunnan lausunnot osoittavat, miten tärkeänä sekä Euroopan unionin kansalaisia että sen tavoitteita palvelevana välineenä parlamentti pitää tiedotuspolitiikkaa.
The opinions of the Committees on Foreign Affairs, Budgets, Citizens’ Freedoms and Women demonstrate the importance Parliament attaches to the information policy as an instrument for serving the citizens and the objectives of the European Union.
Mietinnössä on otettu huomioon suurin osa lausunnon antaneiden valiokuntien johtopäätöksistä, jotka vahvistavat parlamentin kantaa liittyen todellisen toimielinten välisen tiedotusstrategian toteuttamiseen.
The report has taken account of most of the conclusions of the advising committees, which help to strengthen Parliament’s position for establishing a proper interinstitutional information strategy.
EU:n uuden strategian tulee pystyä luomaan yhdenmukainen ja objektiivinen tiedotus, jotta kansalaiset eivät pitäisi ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, maahanmuuttopolitiikkaa, perusoikeuksien kunnioittamista ja naisten asemaa yhteiskunnassa kaukaisina ja saavuttamattomina kysymyksinä.
The new EU strategy must succeed in producing a consistent and objective information flow, to ensure that the foreign and security policy, immigration policy, respect for fundamental rights and the role of women in our society are not matters that citizens perceive as remote and inaccessible.
Kaikki ne on kuitenkin aina yhdistettävä yhteen perusprioriteettiin: kansalaisuuteen.
However, these will increasingly need to be linked with a basic priority: citizenship.
Valitettavasti Euroopan unioni liittyy kansalaisten silmissä ensisijaisesti talouteen.
In the eyes of its citizens the Union’s image is mainly associated with the economy.
Kuitenkin Euroopan unioni tekee paljon kansalaisten hyväksi myös muilla saroilla, kuten ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kriisien ennaltaehkäisyä ja rauhanturvaamista koskevissa asioissa sekä solidaarisuus- ja kehitysyhteistyökysymyksissä.
Yet the Union does a great deal for its citizens in other fields too, such as the environment, food supply, social cohesion, crisis prevention and peace-keeping, as well as in development cooperation and solidarity.