natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 12. toukokuuta 2003 lähettäneensä kyseisen ehdotuksen asiasta vastaavaan kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokuntaan sekä lausuntoa varten budjettivaliokuntaan, oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokuntaan sekä teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaan (C5‑0177/2003).
At the sitting of 12 May 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal to the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport as the committee responsible and the Committee on Budgets, the Committee on Legal Affairs and the Internal Market and the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy for its opinion (C5‑0177/2003).
Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta nimitti kokouksissaan 19. toukokuuta 2003 esittelijäksi Walter Veltronin.
The Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport appointed Walter Veltroni rapporteur at its meeting of 19 May 2003.
Valiokunta käsitteli komission ehdotusta ja mietintöluonnosta kokouksissaan 25. marraskuuta 2003 ja 27. tammikuuta 2004.
The committee considered the Commission proposal and draft report at its meetings of 25 November 2003 and 27 January 2004.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Vasco Graça Moura (varapuheenjohtaja), Theresa Zabell (varapuheenjohtaja), Pedro Aparicio Sánchez, Christopher J.P. Beazley, Rolf Berend (Sabine Zissenerin puolesta), Geneviève Fraisse, Lissy Gröner, Ruth Hieronymi, Ulpu Iivari, Renzo Imbeni, Doris Pack, Roy Perry, Christa Prets, Giorgio Ruffolo, Marieke Sanders-ten Holte, Gianni Vattimo ja Eurig Wyn.
The following were present for the vote: Michel Rocard (chairman), Vasco Graça Moura (vice-chairman), Theresa Zabell (vice-chairman), Pedro Aparicio Sánchez, Christopher J.P. Beazley, Rolf Berend (for Sabine Zissener), Geneviève Fraisse, Lissy Gröner, Ruth Hieronymi, Ulpu Iivari, Renzo Imbeni, Doris Pack, Roy Perry, Christa Prets, Giorgio Ruffolo, Marieke Sanders-ten Holte, Gianni Vattimo and Eurig Wyn.
Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta päätti 21. toukokuuta 2003 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Legal Affairs and the Internal Market decided on 21 May 2003 not to deliver an opinion.
Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta päätti 11. kesäkuuta 2003 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Industry, External Trade, Research and Energy decided on 11 June 2003 not to deliver an opinion.
LUONNOS EUROOPAN PARLAMENTIN LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus – Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta (KOM(2003) 191 – C5‑0177/2003 – 2003/0067(COD))
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a European Parliament and Council decision modifying Council Decision 2000/821/EC of 20 December 2000 on the implementation of a programme to encourage the development, distribution and promotion of European audiovisual works (MEDIA Plus - Development, Distribution and Promotion) ( COM(2003) 191 – C5‑0177/2003 – 2003/0067(COD))
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2003) 191) Ei vielä julkaistu EUVL:ssä. ,
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2003) 191 ) Not yet published in OJ. ,
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C5‑0177/2003),
– having regard to Article 251(2) and Article 157(3) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament (C5‑0177/2003),
– ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A5‑0028/2004),
– having regard to the report of the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport and the opinion of the Committee on Budgets (A5‑0028/2004),
Komission teksti Parlamentin tarkistukset Tarkistus 2 JOHDANTO-OSAN 2 A KAPPALE (uusi)
Text proposed by the Commission Amendments by Parliament Amendment 2 RECITAL 2 A (new)
2 a) On olennaisen tärkeää, että komissio toimittaa 31. joulukuuta 2005 mennessä täydellisen ja yksityiskohtaisen arviointikertomuksen Media Plus ‑ohjelmasta, jotta lainsäädäntövallan käyttäjä voi tarkastella ehdotusta uudeksi Media Plus -ohjelmaksi, jonka on tarkoitus käynnistyä vuonna 2007, ja jotta budjettivallan käyttäjä voi arvioida uuden rahoituskehyksen tarvetta,
(2a) It is essential that the Commission provide a full and detailed assessment report on the MEDIA Plus Programme not later than 31 December 2005 in time for the legislative authority to be able to consider the proposal for a new MEDIA Plus Programme planned to start in 2007, and in view of the budgetary authority to evaluate the need for the new financial framework,
Koska komissio ei ole vielä toimittanut väliarviointikertomusta, kuten alkuperäisessä Media Plus -ohjelmaa koskevassa päätöksessä säädettiin "kahden täytäntöönpanovuoden tulosten perusteella", on tehtävä selväksi, että keskusteluja Media Plus -ohjelmaa koskevasta uudesta ehdotuksesta voidaan käydä ainoastaan täydellisen ja yksityiskohtaisen tähänastisista tuloksista laaditun arviointikertomuksen perusteella.
Since the Commission has not yet submitted the midterm report provided for in the original MEDIA Plus Decision, ‘on the basis of the results after two years of implementation’, it has to be made clear that any discussion and subsequent decision on a new proposal for a MEDIA Plus Programme can only take place on the basis of a full and detailed assessment report of the results achieved so far.
5 artiklan 2 kohta (päätös 2000/821/EY)
Article 5, Paragraph 2 (Decision 2000/821/EC)
2) Korvataan 5 artiklan 2 kohdan rahoitusohjeen ilmaisu ”350 miljoonaa euroa” ilmaisulla ” 435,60 miljoonaa euroa ”.
(2) In Article 5(2), the financial reference amount of EUR 350 million is replaced by EUR 435.60 million .
2) Korvataan 5 artiklan 2 kohdan rahoitusohjeen ilmaisu ”350 miljoonaa euroa” ilmaisulla ” 453,60 miljoonaa euroa, mukaan luettuna rahoitusnäkymien tarkistamisen jälkeen tehty mukautus laajentumisen huomioon ottamiseksi ”.
In Article 5(2), the financial reference amount of EUR 350 million is replaced by EUR 453.60 million, including the adjustment to take account of enlargement, following the revision of the financial perspective. .
Euroopan unionin Media Plus -ohjelma on luotu eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemiseksi.
MEDIA Plus is the European Union programme which was created to encourage the development, distribution and promotion of European audiovisual works.
Ohjelma perustettiin neuvoston 20. joulukuuta 2000 tekemällä päätöksellä ajanjaksoksi 1. tammikuuta 2001–31. joulukuuta 2005, ja se on jatkoa ohjelmille Media I (1991–1995) ja Media II (1996–2000).
It was set up by a Council Decision of 20 December 2000, to run from 1 January 2001 to 31 December 2005, and follows the MEDIA I (1991-1995) and MEDIA II (1996-2000) programmes.
Media Plus -ohjelman tavoitteena on erityisesti Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn parantaminen eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla sekä eurooppalaisten teosten valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden parantaminen.
MEDIA Plus has the specific objective of improving the competitiveness of the European audiovisual sector on international markets and strengthening the mobility of European works.
Se on myös tärkeä väline eurooppalaisen tuotannon kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden tukemisessa ja audiovisuaalialan kehittämisessä sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan tai pinta-alaltaan pieniä.
It also constitutes a significant instrument for promoting linguistic and cultural diversity and for developing the audiovisual sector in regions and countries with low audiovisual production capacity and/or a restricted linguistic or geographical area.
Media Plus -ohjelman tavoitteena on myös digitalisoinnin ja verkottumisen kautta tuoda esille Euroopan audiovisuaalista kulttuuriperintöä, vahvistaa pienten ja keskisuurten yritysten rajat ylittävää yhteistyötä ja levittää uutta teknologiaa käyttävää uudentyyppistä audiovisuaalista sisältöä.
Finally, through digitisation and networking MEDIA Plus seeks to enhance the European audiovisual heritage, strengthen transnational cooperation between small and medium-sized enterprises and disseminate new types of audiovisual content using new technologies.
Media Plus korostaa selvästi jo tavoitteidensa määrittelyssä läheistä yhteyttä tekniikan ja sisällön, välineiden ja taiteen sekä teollisuuden ja kulttuurin välillä.
Right from the definition of its aims, MEDIA Plus clearly identifies the close link between technology and content, media and art, industry and culture.
Tämä yhteys on olennainen osa Euroopan historiallista perintöä ja kulttuurista monimuotoisuutta ja tuo audiovisuaalialalle erittäin tärkeää lisäarvoa.
That link is an essential part of the historic heritage and cultural diversity of Europe, and is a fundamental added value of the audiovisual sector.
Vuonna 2002 Media Plus -ohjelmalle varatut määrärahat jakautuivat seuraavasti: kehitys 13 695 miljoonaa euroa, levitys 38 047 miljoonaa euroa, myynninedistäminen 8 185 miljoonaa euroa, kokeiluhankkeet 648 000 euroa.
In 2002 the MEDIA Plus budget was broken down as follows: development: € 13.695 million; distribution: € 38.047 m; promotion: € 8.185 m; pilot projects: € 648 000.
Nykyisen Media Plus -ohjelman voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2005.
The current MEDIA Plus programme will end on 31 December 2005.
Kymmenen uuden valtion liittyminen Euroopan unioniin ja hallitustenvälisen konferenssin tulokset tuovat mukanaan muutoksia poliittiseen ja toimielimiä koskevaan kehykseen.
The accession of 10 new Member States and the outcome of the Intergovernmental Conference will change the political and institutional environment.
Tästä syystä on ymmärrettävää, että komissio haluaa tarjota eri toimijoille jatkuvuutta mitä tulee rakenteeseen ja käytettävissä oleviin varoihin ennen uusia rahoitusnäkymiä vuonna 2007.
The Commission's concern to provide continuity for the various operators, with regard to the structure and the resources available prior to the new financial perspective in 2007, is therefore understandable.
Komissio ehdottaa nykyisen Media Plus -ohjelman pidentämistä 31. joulukuuta 2006 asti ja kokonaistalousarvion muuttamista 435,60 miljoonaksi euroksi, kun nykyisen 31. joulukuuta 2005 asti voimassaolevan ohjelman kokonaistalousarvio on 350 miljoonaa euroa.
The Commission proposes extending the current MEDIA Plus programme until 31 December 2006, with a budget of € 435.6 m, compared with the € 350 m envisaged up to 31 December 2005.
Komission tarkoituksena on käyttää tätä pidentämistä Media-ohjelman myöhemmän mukauttamisen valmistelemiseen.
The Commission's intention is to use this extension to prepare a subsequent adjustment to the MEDIA programme.
Myös Euroopan parlamentin on muiden toimielinten kanssa tehtävän täyden yhteistyön hengessä annettava tulevan ohjelman käynnistämiselle voimakas poliittinen tukensa.
It will also be for Parliament, acting in a spirit of full cooperation with the other institutions, to give the future programme a substantive political approach.
Yhteispäätösmenettely, joka Nizzan sopimuksen voimaantulon myötä kattaa Media Plus -ohjelman oikeusperustan (157 artiklan 3 kohta), antaa itse asiassa parlamentin näkemyksille entistä enemmän painoa.
The codecision procedure which, following the entry into force of the Treaty of Nice, provides the legal basis for MEDIA Plus (Article 157(3)), will actually give Parliament a greater say.
Nykyisin budjettikohtaan B3-2010A sisältyy ohjelmien Media Plus ja Media-koulutus teknisen avun toimiston hallintokulut.
At present, budget line B3-2010A covers the management costs for the Technical Assistance Office for MEDIA Plus and MEDIA Training.
On toivottavaa, että tämä parantaisi tiedonsaantimahdollisuuksia ja yksinkertaistaisi Media-ohjelmaa koskevia menettelyjä, mikä lisäisi niiden näkyvyyttä ja tehokkuutta.
It is desirable that it should help to improve access to information and to simplify MEDIA programme procedures, giving them a higher profile and making them more effective.
Media-ohjelman perustamispäätöksen 12 artiklan 3 kohdan mukaan komissio antaa kahden vuoden kuluttua ohjelman täytäntöönpanon alkamisesta Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksesta.
According to Article 12(3) of the Decision establishing the MEDIA Plus programme, an evaluation report must be presented to the European Parliament, the Council and the Economic and Social Committee after two years' implementation of the programme.
Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia ohjelman tarkistamiseksi.
The report is to be accompanied, if need be, by proposals for adjustments.
Arviointikertomus on välttämätön, jotta Media Plus -ohjelmaa voidaan arvioida kokonaisvaltaisesti ja perusteellisesti.
Such a report is therefore essential for a comprehensive and detailed assessment of MEDIA Plus.
Esittelijällä on ollut mahdollisuus tutustua kertomuksen alustavaan versioon, ja hän toivoo, että komissio pitää kiinni aikomuksestaan antaa lopullinen kertomus mahdollisimman pian parlamentin valiokunnalle.
The rapporteur has been able to examine a preparatory version of it, and hopes that the Commission will follow up as soon as possible its apparent intention of presenting a final version of that report to our parliamentary committee.
Jo tässä vaiheessa on korostettava, että ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittama väliarviointi vahvistaa Media-ohjelman olevan tehokas väline 20. joulukuuta 2000 tehdyssä päätöksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
It is important to stress, even at this stage, that the mid-term review carried out by external consultants confirms the effectiveness of the MEDIA programme in pursuing the goals laid down by the Decision of 20 December 2000.
Esittelijä pitää myös myönteisenä, että komissio järjesti Media-ohjelmasta laajan kuulemisen vuoden 2003 aikana (muun muassa julkinen kuulemistilaisuus 1.–2. heinäkuuta 2003) ja että se aikoo jatkaa vuoropuhelua koko audiovisuaalialan, sen toimijoiden ja eurooppalaisten verkostojen ja järjestöjen kanssa sekä näiden kuulemista.
The rapporteur also takes a positive view of the Commission's commitment, through the wide-ranging consultation on the MEDIA programme which has taken place in 2003 (including the public hearing of 1 and 2 July 2003), to follow the path of dialogue and engagement with the entire audiovisual sector, its operators and the various European networks and associations.
Esittelijä on saanut kuulemisen aikana esitetyistä lukuisista kannanotoista useita ajatuksia jatkopohdiskelua varten.
The rapporteur has drawn a range of ideas for debate from the many contributions made during the above consultation exercise.
Esittelijä katsoo, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi on välttämätöntä sitoutua voimakkaasti toimijoiden tiedonsaannin ja Media-ohjelman näkyvyyden parantamiseen.
The rapporteur considers that, in order to ensure that the programme's objectives are attained more successfully, a strong commitment to ensuring better information for operators and visibility for MEDIA is vital.
Eri toimijoiden (jäsenvaltiot, alueet, kaupungit, järjestöt, media-desk-yhteyspisteet) osallistumista tiedottamiseen on kannustettava; toisaalta "Media-laatumerkinnästä" on myös tehtävä selvä ilmaus johdonmukaisesta poliittisesta sitoutumisesta vahvistaa eurooppalaista kulttuuri-identiteettiä.
On the one hand, there is a need to draw many different players (Member States, regions, cities, associations, media desks) into participating in this information work; on the other, the MEDIA 'quality mark' must increasingly be made the distinctive emblem of a consistent political commitment to strengthening European cultural identity.
Esimerkiksi erityistapahtumien ja palkinnonjakotilaisuuksien, kuten Media Prize tai European Film Awards, näkyvyyttä ja arvostusta on tarpeen lisätä.
For example, there is a need to give special events associated with awards such as the Media Prize or the European Film Awards a higher profile.
Esittelijä on ehdottomasti samaa mieltä siitä, että tarvitaan keskustelua kokonaisvaltaisesta ja korkean profiilin lähestymistavasta Euroopan audiovisuaalipolitiikkaan.
The rapporteur particularly endorses the need for a debate about a global, high-profile approach to European audiovisual policy.
Tästä syystä hän onkin tyytyväinen komission jäsenen Redingin äskettäiseen ilmoitukseen, että komissio aikoo antaa tiedonannon "tulevasta audiovisuaalialan politiikasta".
Accordingly, he welcomes the recent announcement by Commissioner Reding that she will be presenting a Communication on the 'future of audiovisual policy'.
Euroopan audiovisuaalialueen toteuttaminen on merkittävä tavoite unionille, sillä audiovisuaalisten teosten tuotanto ja kuvaperinne ovat epäilemättä yksi osatekijä Euroopan kansalaisten tietoisuuden muotoutumisessa.
The achievement of a European audiovisual area is a major objective for the Union, because audiovisual creative work and the heritage of images undoubtedly comprise one of the elements which contribute to shaping the European public's awareness.
Eräs tärkeä kysymys on oikeusperusta, jolle unionin tuleva audiovisuaalialan toimintaohjelma perustuu.
One question of major importance is that of the legal basis on which we should develop a future programme for Community involvement in the audiovisual sector.
On kyseenalaista, voiko audiovisuaalialan pelkkä rinnastaminen teollisuuteen olla toimiva keino turvata kulttuurinen monimuotoisuus, esimerkiksi kun on kyse kansainvälisistä neuvotteluista (Maailman kauppajärjestö).
It is doubtful whether simply treating the audiovisual sector in the same way as industry can work in terms of safeguarding cultural diversity, e.g. in international negotiating forums (WTO).
Tietotekniikan välineiden ja audiovisuaalivälineiden keskinäisellä yhteydellä ja niissä tapahtuvalla kehityksellä on huomattava vaikutus sisältöön, saatavuuteen, erilaisiin lähioikeuksiin ja kulttuuriin laajemmassa mielessä.
The interconnections between IT and audiovisual media, and their transformation, is having a profound effect on their content and accessibility, on a range of connected rights, and on culture in the broad sense.
Käynnissä oleva tekninen kehitys, esimerkiksi ns. switchover eli siirtyminen analogisista radio- ja televisiolähetyksistä digitaalisiin lähetyksiin, "on monimutkainen prosessi, johon liittyy pelkkien teknisten muutosten lisäksi paljon laajempiakin yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia", kuten komissio toteaa siirtymisestä analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin antamassaan tiedonannossa ( KOM(2003) 541 , s. 4).
The technological changes which are under way, such as switchover, i.e. the transition from analogue to digital radio and television broadcasting, constitute a 'complex process with social and economic implications going well beyond the pure technical migration', as the Commission rightly argues in its Communication on the transition from analogue to digital broadcasting ( COM(541) 2003 , p.
On siis tärkeää, että Euroopan parlamentti painottaa keskustelussa sitä, että kulttuuria koskevia ja sosiaalisia näkökohtia ei voida erottaa pelkästään teknisistä kysymyksistä.
Indeed, it is important for the European Parliament to promote a debate to underline the fact that the cultural and social aspects are inseparable from the purely technical issues.
Rahoitus on Euroopan audiovisuaalialalla edelleen merkittävä ongelma.
Financing remains a key problem in the European audiovisual sector.
Tämä pätee erityisesti yleisessä kehyksessä, josta on osoituksena elokuva-alan rahoituskriisi, markkinoiden kasvava sulkeutuneisuus ja pirstoutuminen, mainostulojen vähyys, useiden alan suurten toimijoiden talousvaikeudet ja myös pienten ja keskisuurten yritysten haavoittuva asema.
This is even more the case in the overall context, which is marked by the film industry's funding crisis, the increasing closure and fragmentation of markets, low advertising revenue, the financial crisis affecting several major operators in the sector, and also the fragile state of small and medium-sized firms.
Myös ehdokasmaiden elokuvateollisuus olisi turvattava, mikä jo itsessään edellyttää audiovisuaalialalle myönnettävän tuen laadun nostamista.
Last but not least, the need to safeguard the film industries of the candidate countries should, by itself, require a quality leap in European support for the audiovisual sector.
Ottaen huomioon Yhdysvaltojen ylivalta audiovisuaalialalla, etenkin ehdokasmaissa, on entistä tärkeämpää tehostaa eurooppalaisen elokuvatuotannon kilpailukykyä.
The industrial hegemony of the United States in the audiovisual sector, particularly in the candidate countries, makes it even more important to strengthen the competitiveness of the European film industry.
Eräs Media-ohjelman keskeisistä ajatuksista on yhteisön tuen ja jäsenvaltioiden tuen täydentävyys.
One central idea in MEDIA is that Community and national support should complement each other.
Käytettävissä olevien varojen vähyys on tälle täydentävyydelle kuitenkin este, ja erityisesti näin on eräissä ehdokasmaissa.
The lack of available resources is an obstacle to this, and one which looms large in some candidate countries.
Tämän vuoksi pitäisi yrittää löytää lisää resursseja ja kannustaa eri institutionaalisten tasojen laajempaan osallistumiseen avoimen koordinointimenettelyn kautta.
We therefore need to find more resources and encourage greater involvement at various institutional levels, via the open method of coordination.
Myös audiovisuaalialalla on vietävä eteenpäin ajatusta aktiivisesta hallinnosta, joka kykenee ottamaan mukaan suuremman määrän toimijoita ja tasoja.
The idea of active governance, able to involve more players at more levels, needs to make headway in the audiovisual sector, too.
Tällaisen osallisuutta korostavan hengen pitäisi myös johtaa siihen, että audiovisuaaliala sisällytetään paremmin unionin muuhun politiikkaan, erityisesti rakenne- ja aluepolitiikkaan ja ulkoisiin toimiin.
This spirit of inclusiveness should also lead to the audiovisual sector being integrated to a greater extent into other Union policies, particularly into structural, regional and external policies.
Euroopan parlamentti on pitänyt tärkeänä, että elokuvayhtiöiden investointeja varten luodaan oma takuurahasto.
The European Parliament has argued the importance of setting up a guarantee fund for investments by film companies.
Esittelijä on tietoinen hankkeen kohtaamista vaikeuksista sekä kustannusten osalta että siitä syystä, että eräiden jäsenvaltioiden mielestä rahasto olisi este vapaiden markkinoiden toiminnalle.
The rapporteur is aware of the difficulties being encountered by this project, in terms of both its cost and the belief of some Member States that the fund might be a barrier to the free market.
Tässä yhteydessä on syytä korostaa i2i-ohjelman tärkeyttä, sillä kyseisen hankkeen tavoitteena on kannustaa audiovisuaalialalle tehtäviin investointeihin.
The importance of the 'i2i Audiovisual' preparatory action, designed to encourage investment in the audiovisual sector, should be emphasised.
Yhteisön tuki tiettyjen audiovisuaalituotannon pankkikustannusten kattamiseksi on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille.
European assistance with covering some of the bank costs involved in audiovisual production is particularly important for small and medium-sized firms.
Näiden yritysten maantieteellinen jakauma ja niiden tärkeys on itse asiassa Euroopan audiovisuaalialan erityispiirre.
Their geographical spread and their significance are the particular feature of the European audiovisual sector.