natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennusten sertifioinnista sekä lämmitys‑ ja ilmastointijärjestelmien tarkastuksesta , suorittaa sen sitten julkinen tai tarkoitusta varten valtuutettu yksityinen taho, on vastuussa erityisesti rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen liittyvien tekniikoiden soveltamisessa pätevä henkilöstö, jolla on riippumattomuuden takaavat asianmukaiset luvat .
Member States shall ensure that the certification of buildings and inspection of heating and air-conditioning systems – whether performed by public bodies or by private-enterprise bodies authorised to do so – are carried out by personnel duly authorised in such a way as to guarantee that they will act independently and who possess a particular grounding in the various techniques for enhancing the energy performance of buildings .
Koska viranomaiset takaavat lupamenettelyn, adjektiivi "riippumaton" voi johtaa liian rajoittavaan tulkintaan ja tehdä käytännössä mahdottomaksi säännöksen noudattamisen.
The adjective ‘independent’ – once authorisation by the public authorities is guaranteed – may result in an excessively restrictive interpretation which would make it impossible in practice to comply with the requirement.
Direktiivissä tarkoitettujen velvoitteiden noudattaminen helpottuu, kun on mahdollista siirtää arviointi yksityisille tahoille.
The option of delegating verification to private-enterprise bodies will facilitate compliance with the requirements contained in the directive.
Tarkistus 23 9 a artikla (uusi)
Amendment 23 Article 9 a (new)
Osana arviota komissio pohtii
As a part of this evaluation the Commission shall consider:
a) toimia, joilla olemassa olevat rakennukset, joiden kokonaispinta-ala on alle 1000 m 2 , saatetaan korjausten yhteydessä 5 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisiksi,
(a) measures making existing buildings with a total surface area less than 1000 m 2 which are being renovated subject to the requirements laid down in Article 5;
b) yleisiä aloitteita energiatehokkuutta parantaviksi investoinneiksi rakennuksiin, joihin ei tehdä laajamittaisia korjauksia, omistaja vai vuokralainen -kiistan ratkaisemiseksi.
(b) general incentives for energy efficiency investments in buildings not undergoing major renovations, in order to overcome the owner/tenant dilemma.
Direktiivissä ehdotetaan, että vain rakennuksissa, jotka ovat kokonaispinta-alaltaan yli 1000 m 2 olisi laajamittaisen korjauksen yhteydessä harkittava energiatehokkuutta parantavia investointeja.
In the directive it is proposed that only buildings larger than 1000 m 2 should be obliged to consider investments in energy efficiency in the context of major renovations.
Valitusta kynnyksestä voidaan keskustella.
The threshold chosen can be discussed.
Seuraavana askeleena olisi harkittava pinta-alaltaan alle 1000 m 2 :n, esimerkiksi yksityisasuntojen, sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan.
The next step should be to consider including buildings below 1000 m 2 , like private dwellings, in the directive.
Saattaisi olla kiinnostavaa esimerkiksi tarjota alempaa kiinteistöveroa hyvin eristetyille rakennuksille.
One interesting idea could be to offer a lower property tax for buildings that are well insulated.
Tarkistus 24 9 a artikla (uusi)
Amendment 24 Article 9 a (new)
Jäsenvaltiot ryhtyvät tarvittaviin toimiin kertoakseen rakennusten käyttäjille eri keinoista ja menetelmistä, joilla energiatehokkuutta voidaan parantaa.
Member States shall take the necessary measures to inform the users of buildings as to the different methods and practices that serve to enhance energy performance.
Komissio avustaa jäsenvaltioita toteuttamaan edellä mainittuja tiedotuskampanjoita, jotka voivat sisältyä yhteisön ohjelmiin.
The Commission shall assist Member States in staging the information campaigns concerned, which may be dealt with in Community programmes.
Tämän direktiivin menestys riippuu suuresti siitä, että yleisö hyväksyy sen ja suostuu aktiiviseen yhteistyöhön sen pohjalta.
The success of this directive will depend in large measure on the degree of acceptance and active involvement that it can elicit from the public.
Tässä mielessä rakennusten yleistä energiankulutusta, sen huomattavia säästömahdollisuuksia ja energiatehokkuuden edistämiseen vaikuttavia parhaita käytäntöjä koskevat, yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat vaikuttavat tarkoituksenmukaisilta.
This will require information and awareness campaigns on the impact of the buildings sector on overall energy consumption, the considerable savings potential afforded by that sector and best practice to help improve energy performance.
Tarkistus 25 12 artiklan 1 kohta
Amendment 25 Article 12, paragraph 1
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions to comply with this Directive by 31 December 2003 at the latest .
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 36 kuukautta sen voimaantulosta, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdan soveltamista.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions to comply with this Directive within 36 months of its entry into force, without prejudice to the provisions of Article 6(1) .
On syytä määrätä järkevä siirtymäaika tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanolle.
As regards compliance with the provisions contained in this directive, a reasonable transition period should apply.
3 vuoden aika vaikuttaa riittävältä suoritettavien toimenpiteiden luonteen ja laajuuden perusteella.
Given the nature and scope of the measures to be enforced, a three-year period would appear sufficient.
Sertifioinnin suhteen on sopivaa määrätä hieman pidempi siirtymäaika, kuten 6 artiklaa koskevassa tarkistuksessa on siihen liittyen ehdotettu.
In the specific case of certification, it would be prudent to apply a rather longer transition period along the lines of that proposed in the amendment to Article 6.
Tarkistus 26 Liite, 1 kohdan f a alakohta (uusi)
Amendment 26 Annex, paragraph A, subparagraph 1, letter f a (new)
f a) sisäilman laatu
fa. indoor climatic conditions
Sisäilman laadulla on tärkeä merkitys rakennusten käyttäjien terveydelle ja hyvinvoinnille..
Indoor climatic conditions are a key consideration whose impact on the health and well-being of the users of buildings is by no means negligible.
Tarkistus 27 Liite, 1 kohdan f b alakohta (uusi)
Amendment 27 Annex, paragraph A, subparagraph 1, letter f b (new)
f b) rakennuksen käyttötehokkuus
fb. intensity of use of the building
Energiatehokkuuden laskentamenettelyssä pitää ottaa huomioon myös rakennuksen käyttötehokkuus, toisin sanoen rakennusta säännöllisesti käyttävien henkilöiden lukumäärä ja käyttötiheys.
The methodology for calculating energy performance should also take account of the intensity of use of a building - i.e. the number of persons who use it on a regular basis and the frequency of use involved.
Tarkistus 28 Liite, A kohta, 2 kohta, b a alakohta (uusi)
Amendment 28 Annex, paragraph A, subparagraph 2, letter b a (new)
b a) elementit, tuotteet tai komponentit, joiden lämpö- tai energiaominaisuudet on sertifioitu EN 45011 -standardien mukaisessa menettelyssä.
ba. elements, products or components whose thermal or energy characteristics are certified in accordance with a process pursuant to standard EN 45011.
Tämä lisäsäännös kannustaa rakentajia käyttämään energiatehokkaita eristeitä ja edistää siten rakennusten lämmityksestä johtuvan energiankulutuksen vähentämistä.
This additional point will make it possible to encourage builders to use insulation products with a high energy performance and thus to promote a reduction in the energy consumed in heating buildings.
Tarkistuksen ansiosta saavutetaan energiansäästöä, ja se on siten osa energiariippuvuuden ja kasvihuonekaasupäästöjen vastaista toimintaa.
In view of the energy savings which it seeks to bring about, this amendment would help to reduce energy dependence and combat greenhouse gas emissions.
Tarkistus 29 Liite, 3 kohdan f a alakohta (uusi)
Amendment 29 Annex, paragraph A, subparagraph 3, letter f a (new)
f a) urheiluhallit
fa. sports facilities
Urheiluhallit ovat tärkeä rakennusryhmä, jotka pitää mainita liitteessä niiden suuren lukumäärän ja pinta-alan takia.
Sports facilities together form a sizeable buildings category and as such ought to be listed in the Annex.
LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta (KOM(2001) 226 – C5‑0203/2001 – 2001/0098(COD))
DRAFT LEGISLATIVE RESOLUTION European Parliament legislative resolution on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the energy performance of buildings ( COM(2001) 226 – C5-0203/2001 – 2001/0098(COD))
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2001) 226 EYVL C 213, 31.7.2001, s. 266. ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2001) 226 OJ C 213 E, 31.7.2001, p.
– ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon ( A5‑0465/2001 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy ( A5-0465/2001 ),
Energiankulutus ja säästömahdollisuudet rakennusalalla
Energy consumption and potential savings in the buildings sector
Vuonna 1997 energian loppukulutus oli kokonaisuudessaan no 930 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia EU:ssa.
Total final energy consumption in the EU in 1997 was about 930 Mtoe (million tonnes of oil equivalent).
Komission esittämien lukujen mukaan 40,7 prosenttia energian kokonaiskysynnästä käytetään asunto- ja palvelualalla, ja se on suurin osa rakennuksiin liittyvästä kulutuksesta.
According to the Commission’s figures, 40.7% of total energy demand is used in the residential and tertiary sectors, with most of the such energy consumption building-related.
Huonelämmitys on selvästi suurin kotitalouksien energian loppukäyttökohde jäsenvaltioissa (57 %), toiseksi suurin on lämmin vesi (25 %).
Space heating is by far the largest energy end-use of households in Member States (57%), followed by water heating (25%).
Kodinkoneet ja valaistus muodostavat 11 prosenttia kokonaiskulutuksesta.
Electrical appliances and lighting make up 11% of the sector’s total energy consumption.
Palvelualalla huonelämmityksen osuus on hieman pienempi (52 % alan kokonaiskulutuksesta), kun taas valaistus ja toimistolaitteet sekä otsikkoon ”sekalaiset” kuuluva kulutus (yleensä toimistomateriaalia) muodostaa kukin 14–16 prosentin suuruisen osan.
For the tertiary sector the importance of space heating is somewhat lower (52% of total consumption of the sector), while energy consumption for lighting and office equipment and ‘others’ (which is mainly office equipment) stands at 14% and 16% respectively.
On tähdennettävä, että noin 10 prosenttia nykyisin rakennuksissa kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä.
Approximately 10% of the consumed energy in buildings comes from renewable energy sources.
EUROSTATin viimeisimpien tilastojen mukaan jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja asuntojen lämpöeristyksessä ja ilmasto-olosuhteissa.
The most recent available EUROSTAT statistics show significant differences in terms of the insulation measures carried out among Member States, connected in part to the varying climatic conditions between countries.
Direktiivin taustaa
Background to the directive
Rakennusten energiatehokkuuden parantamisesta oli säädetty jo aikaisemmissa määräyksissä kuten toimintasuunnitelmassa energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä KOM(2000) 247 lopullinen. tai ilmastonmuutosta koskevassa yhteisön ohjelmassa KOM(2000) 88 lopullinen, 8. maaliskuuta 2000. .
The target of improved energy efficiency in buildings has already been set out in earlier existing legal instruments, including the ‘Action Plan to improve Energy Efficiency in the European Community’ COM(2000) 247 final. or the European Climate Change Programme COM(2000) 88 final of 8 March 2000. .
Euroopan parlamentti on jo useissa yhteyksissä korostanut, että tämän tavoitteen pitää olla yksi yhteisön tärkeimmistä energiapoliittisista päämääristä Katso esimerkiksi Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan unionin öljynsaantia koskevasta komission tiedonannosta ( A5-0163/2001 ), joka hyväksyttiin 14. heinäkuuta 2001. .
Parliament has already pointed to the need to make this target a priority of Community energy policy on a number of occasions see for instance the European Parliament resolution on the Communication from the Commission on the European Union’s oil supply ( A5-0163/2001 ), adopted on 14 June 2001. .
Tärkeimmät rakennuksia koskevat määräykset yhteisön lainsäädännössä ovat olleet kuumavesikattiladirektiivi 92/42/ETY, rakennusalan tuotedirektiivi 89/106/ETY ja SAVE-direktiivin 93/76/ETY rakennuksia koskevat artiklat.
Among the main existing Community legislation for the building sector are the ‘Boilers Directive’ (92/42/EEC), the ‘Construction Products Directive’ (89/106/EEC) and the ‘buildings’ articles in ‘SAVE’ Directive 93/76/EEC.
Viimeksi mainitussa vaaditaan jäsenvaltiota perustamaan ja toteuttamaan ohjelmia kuudella erityisalueella energiatehokkuuden parantamiseksi.
The last of these directives requires Member States to draw up and implement programmes in six specific fields in order to improve energy efficiency.
Ohjelmat voivat olla lakeja, taloudellisia ja hallinnollisia instrumentteja, tiedotus- ja koulutustoimenpiteitä sekä vapaaehtoisia sopimuksia.
These programmes can be in the form of laws, regulations, economic and administrative instruments, information, education and voluntary agreements.
Jotkut komission ehdotuksessa säädetyistä toimista, kuten rakennusten sertifiointi, uusien rakennusten lämpöeristys tai lämmityskattiloiden toistuva tarkastus, olivat jo SAVE-direktiivissä, mutta ne eivät olleet jäsenvaltioita sitovia.
Although some of the measures provided for in the Commission proposal - including the certification of buildings, the thermal insulation of new buildings or the regular inspection of boilers - were already contained in the ‘SAVE’ Directive, they were not binding on the Member States.
On myös todettava, että direktiivi 93/76 hyväksyttiin toisenlaisessa poliittisessa tilanteessa, joka vallitsi ennen Kioton pöytäkirjan hyväksymistä ja uusien epävarmuustekijöiden ilmaantumista EU:n kasvavaan tuontienergiariippuvuuteen liittyen.
Furthermore, Directive 93/76 was agreed in another political context, before the Kyoto Protocol came into being and before new doubts surfaced recently as to the growing dependence of the EU on external energy suppliers.
Vaikka mainittu direktiivi on ollut kiistaton edistysaskel, komissio toteaa, että sitä ei voida pitää täysin tehokkaana pyrittäessä saavuttamaan rakennusten energiatehokkuuden paraneminen teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoisella tavalla.
Although this Directive has made a contribution, the Commission asserts that ‘it has not proven to be completely adequate in reaching the important objective of improving the energy performance of buildings to the degree which is judged to be economically and technically feasible’.
Energiahuoltoa koskevassa vihreässä kirjassa komissio on ehdottanut lisää kysyntään liittyviä toimia edistämällä pääasiallisesti energiansäästöä rakennuksissa ja liikenteen alalla.
In its Green Paper on energy supply the Commission suggested further demand-related measures, mainly involving promoting energy savings in buildings and in the transport sector.
Tässä asiakirjassa komissio on päätynyt siihen johtopäätökseen, että komission uusien tekniikoiden edistämis- ja tukiohjelmilla ei yleensä ole onnistuttu panemaan täytäntöön rakennusten energiatehokkuuteen liittyviä säännöksiä monissakaan unionin maissa.
In the same document it concluded that, in general, Community programmes for the support and promotion of new technologies have failed to result in the application of standards on energy efficiency in buildings in many EU Member States.
Näistä syistä komissio katsoo, että on tarpeen ryhtyä konkreettisempiin toimenpiteisiin ja säädöskehystä, jolla täydennettäisiin ja vahvistettaisiin voimassa olevia kansallisia toimenpiteitä ja joilla saavutettaisiin rakennusten energiatehokkuuteen liittyvien säännösten tietynlainen yhtenäisyys.
In view of the above considerations the Commission sees the need for more concrete action and is thus suggesting a legal framework that can complement or reinforce existing national measures in this field and achieve some degree of convergence of standards with regard to the energy performance of buildings.
Direktiiviehdotuksen tavoitteet ja soveltamisala
Objective and scope of the proposed directive
Direktiiviehdotuksen perustavoitteena on edistää rakennusten energiatehokkuutta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa pyrkimällä aina mahdollisuuksien mukaan siihen, että hyväksyt toimet ovat kustannustehokkaita.
The basic objective underlying this draft directive is to promote the improvement of the energy performance of buildings in all EU Member States, ensuring as much as possible that only such measures as are the most cost-effective are undertaken.
Koska rakennusten korvaaminen uusilla on hidasta (tyypillinen kesto on 50–100 vuotta), komissio on sisällyttänyt ehdotukseensa tiettyjä toimia, jotka vaikuttavat myös jo olemassaoleviin rakennuksiin, joilla on lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä suurimmat energiatehokkuuden parantamismahdollisuudet.
Given the low turnover rate of buildings (their typical lifetime being 50 to 100 years), the Commission has included in its proposal certain measures that also target the existing stock of buildings, which houses the largest potential for improving energy performance in the short and medium term.
Direktiiviehdotuksella perustetaan säädöskehys, jolla voidaan lisätä alaan liittyvää jäsenvaltioiden välistä lainsäädännön koordinointia, ja se kattaa kaikki rakennuksen kuoreen sinänsä liittyvät seikat mukaan lukien ikkunat ja sellaiset laitteistot kuten lämmitys-, ilmastointi- ja tuuletuslaitteet.
The proposed directive lays down a framework that will lead to increased coordination between Member States of legislation in this field and covers the building envelope, including windows, and installed equipment such as heating, air-conditioning and ventilation.
Mitään määräystä ei ole annettu ei-asennetuista laitteista, kuten kodinkoneista (liedet mukaan lukien), joiden yhteenlaskettu energiankulutus asuntoalan kokonaiskulutuksesta on noin 18 prosenttia.
It does not cover measures for non-installed equipment such as domestic appliances (including kitchen appliances), which together are responsible for 18% of the total energy consumption in the residential sector.
Ehdotuksessa käsitellään neljää pääasiallista seikkaa:
The proposal covers four main elements:
A) Perustetaan yleinen kehys, jonka mukaan luodaan yhteinen menettely, jota hyödynnetään rakennusten yhtenäistetyn energiatehokkuuden laskemisessa (1 ja 3 artiklat): Tätä lähestymistapaa on jo sovellettu sekä EU:ssa (sellaiset maat kuin Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia ja Alankomaat) että sen ulkopuolella (USA, Australia, Kanada, ja Uusi-Seelanti muiden muassa).
A) Establishment of a general framework of a common methodology for calculating the integrated energy performance of buildings (articles 1 and 3).
Yhteinen menettely auttaa tulevia käyttäjiä vertailemaan rakennuksia EU:ssa ja muodostaa perustan eri rakennusluokkien energiatehokkuutta koskeville yhtenäistetyille vähimmäisvaatimuksille, jotka jäsenvaltioiden on annettava ja jotka heijastavat paikallisia olosuhteita, erityisesti ilmastoeroja.
This approach is already being applied both in EU Member States such as Germany, France, the UK, Italy and the Netherlands and outside the EU (in the US, Australia, Canada and New Zealand, for instance).
Toisaalta standardeja sovelletaan myös tietyn kokoisiin olemassaoleviin rakennuksiin (kokonaispinta-ala yli 1 000 m 2 ) niitä korjattaessa.
Furthermore these standards should also be applied to larger existing buildings (i.e. those with more than 1000 m 2 ) when the buildings undergo larger renovations.
Koska energialaskun maksaa tavallisesti vuokralainen, omistajan kannustimet energiatehokkuuteen tehtäviin investointeihin ovat vähäiset.
As the renter normally pays the energy bill, the incentive for the owner to invest in energy efficiency is weak.
Tuleville vuokralaisille annettavat selkeät ja luotettavat tiedot tekevät nämä sijoitukset houkuttelevammiksi.
Making clear and reliable information available to prospective renters ought to help make these investments more attractive.
Tätä sertifiointia, jonka suorittamisesta ei saa olla kulunut yli viisi vuotta, täydennetään rakennuksen energiatehokkuutta koskevilla suosituksilla.
The certificates, which should not be more than five years old, should include accompanying advice on how to improve the energy performance of the building.
Tällä hetkellä uusien rakennusten sertifiointi on pakollista Tanskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Certification for new buildings is at present mandatory in Denmark, Germany and the UK.
Olemassaoleville rakennuksille vain Tanska on perustanut pakollisen järjestelmän, tosin muilla jäsenvaltioilla on käytössä vapaaehtoisia järjestelmiä.
For existing buildings only Denmark has a mandatory scheme, but several Member States have voluntary programmes.
Komissio mainitsee erikseen Tanskan esimerkin, jonka mukaisesti ”sertifioinnin ja tunnistettujen toimenpiteiden toteuttamisen avulla sijoitetulle pääomalle saatiin yli 13 prosentin tuotto, joka on luokiteltavissa erittäin kustannustehokkaaksi”.
The Commission highlights the example of Denmark, where ‘certification, together with the implementation of identified measures, provided a more than 13% return on investments’.
Tällaiset tarkastukset ovat pakollisia kymmenessä jäsenvaltiossa, ja muissa jäsenvaltioissa toteutetaan vapaaehtoisia ja tiedotusohjelmia.
Such an inspection is compulsory in 10 Member States, whilst the others apply voluntary schemes and information programmes.
Hyötyteholtaan yli 12 kW:n keskusilmastointijärjestelmien säännöllisestä tarkastamisesta annetaan myös määräyksiä.
Provision has also been made for the regular inspection of air conditioning systems with an effective output of more than 12 kW.
Esittelijän ehdottamiin tarkistuksiin liittyviä olennaisia seikkoja
Main thrust of the rapporteur’s proposed amendments
Joitakin määräyksiä, kuten tässä ehdotuksessa käytettyjä määritelmiä, pitää selventää ja tarkentaa, jotta direktiivin täydellinen noudattaminen olisi helpompaa.
Some of the provisions, including the definitions employed for the purposes of the proposal in question, require further elucidation and detail in order to ensure that the directive is complied with in full.
Toisaalta tietyissä yksinkertaistavissa yleistyksissä ei oteta huomioon uusien ja olemassaolevien rakennusten välisiä merkittäviä eroja.
Furthermore, certain simplistic generalisations fail to cater for the potentially sizeable differences between new and existing buildings.
Sellaisia tärkeitä seikkoja kuten kustannustehokkuus ja sisäilman laatu pitää korostaa.
Further emphasis needs to be placed on important aspects such as cost-effectiveness and indoor climatic conditions.
Jotta varmistetaan tämän direktiivin tehokkuus, on sopivaa märitellä yhteisön tasolla yhteisten menettelyiden suuret linjat sekä energiatehokkuutta koskevat vähimmäisstandardit.
If the directive under scrutiny here is indeed to prove effective, the broad outline of a common methodology, coupled with minimum energy performance standards, ought to be laid down at Community level.