natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joseph Daul (puheenjohtaja), Karl Erik Olsson (esittelijä), Gordon J. Adam, María del Pilar Ayuso González (Michl Ebnerin puolesta), Sergio Berlato, Reimer Böge (Francesco Fiorin puolesta), Niels Busk, Giorgio Celli, Arlindo Cunha, Christel Fiebiger, Christos Folias, Jean-Claude Fruteau, Georges Garot, Lutz Goepel, Liam Hyland, María Izquierdo Rojo, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Dimitrios Koulourianos, Astrid Lulling (Neil Parishin puolesta), Véronique Mathieu, Xaver Mayer, Jan Mulder (Giovanni Procaccin puolesta), Encarnación Redondo Jiménez, Agnes Schierhuber ja Dominique F.C. Souchet.
The following were present for the vote: Joseph Daul, chairman; Karl Erik Olsson, rapporteur; Gordon J. Adam, María del Pilar Ayuso González (for Michl Ebner), Sergio Berlato, Reimer Böge (for Francesco Fiori), Niels Busk, Giorgio Celli, Arlindo Cunha, Christel Fiebiger, Christos Folias, Jean-Claude Fruteau, Georges Garot, Lutz Goepel, Liam Hyland, María Izquierdo Rojo, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Dimitrios Koulourianos, Astrid Lulling (for Neil Parish), Véronique Mathieu, Xaver Mayer, Jan Mulder (for Giovanni Procacci), Encarnación Redondo Jiménez, Agnes Schierhuber and Dominique F.C. Souchet.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS Euroopan parlamentin päätöslauselma laajentumisesta ja maataloudesta: uusien jäsenvaltioiden onnistunut integrointi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (2002/2059(INI))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on enlargement and agriculture: successfully integrating the new Member States into the CAP (2002/2059(INI))
– ottaa huomioon komission tiedonannon Laajentuminen ja maatalous: uusien jäsenvaltioiden onnistunut integrointi yhteiseen maatalouspolitiikkaan – keskusteluasiakirja (SEC(2002) 95),
– having regard to the Commission communication 'Enlargement and Agriculture: Successfully integrating the new Member States into the CAP - Issues paper' (SEC(2002) 95),
– ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ( A5‑0200/2002 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A5‑0200/2002 ),
A. katsoo, että EU:n laajentuminen jopa kolmellatoista uudella jäsenvaltiolla on välttämätöntä ja historiallinen haaste ja että Euroopan on annettava "jälleen hengittää molemmilla keuhkoillaan"; ottaa huomioon, että on kulunut kaksitoista vuotta siitä, kun kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan maata (KIE-maat) alkoivat asettaa toiveita silloiseen Euroopan yhteisöön ja EU teki ensimmäiset jäsenyyttä koskevat sitoumukset; ottaa edelleen huomioon, että Göteborgin Eurooppa-neuvoston kokouksessa todettiin, että on tapahtunut merkittävä läpimurto ja että laajentumisprosessi on nyt peruuttamaton,
A. whereas the enlargement of the European Union to include, as things stand, up to 13 new Member States is both a necessity and a historic challenge; whereas we must allow Europe to ‘breathe again with both its lungs’; whereas twelve years have passed since the ten countries of central and eastern Europe began to place their hopes in the then EC and since the EU made its first commitments on membership; whereas the European Council meeting in Göteborg noted that significant breakthroughs had been made and that the enlargement process was now irreversible,
B. ottaa huomioon, että EU:n tuleva laajentuminen eroaa huomattavasti aikaisemmista neljästä laajentumisesta; ottaa edelleen huomioon, että koskaan aikaisemmin ei ole otettu yhtä aikaa jäseniksi näin monta uutta maata ja että jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden väliset taloudelliset erot eivät koskaan aikaisemmin ole olleet yhtä suuret,
B. whereas the forthcoming enlargement of the EU differs markedly from the four previous rounds of enlargement in that never before have so many new countries been incorporated at one and the same time, and never before have the economic differences between the current Member States and the applicant countries been so great,
C. ottaa huomioon, että yhdentynyt Eurooppa on paras rauhan, demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, hyvinvoinnin, kasvun ja hyvän ympäristön tae Euroopan mantereella; ottaa huomioon, että kukin uusi jäsenvaltio tuo EU:hun oman poliittisen, taloudellisen, kulttuurisen, historiallisen ja maantieteellisen perintönsä ja rikastuttaa siten koko EU:ta,
C. whereas a united Europe is the best guarantee of securing peace, democracy, respect for human rights, prosperity, growth and a good environment on the continent of Europe; whereas the new Member States will each bring their own political, economic, cultural, historical and geographical heritage to the EU and so enrich the Union as whole,
D. ottaa huomioon, että maataloudella on tärkeä rooli kolmentoista ehdokasvaltion talouselämässä ja politiikassa ja että EU:n nykyisten viidentoista jäsenvaltion ja ehdokasvaltioiden maataloudessa on huomattavia eroja; ottaa huomioon, että kymmenen KIE-maan maatalouden rakenteessa, edellytyksissä ja historiassa on monia eroja, mutta myös monia yhteisiä piirteitä, ja niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että KIE-maiden maatalouden nykyaikaistaminen ja integrointi yhteiseen maatalouspolitiikkaan tulee olemaan suuri haaste lähivuosina,
D. whereas the agricultural sector plays an important role in the political and economic life of the 13 applicant countries, whereas significant differences exist between agriculture in the EU-15 and agriculture in the applicant countries, whereas the structure of, conditions for and history of agriculture in the ten Central and Eastern European countries (CEECs) vary greatly but also have much in common and whereas this means that particular attention must be focused on them, whereas modernisation of the CEECs' agricultural sectors and their integration into the common agricultural policy (CAP) is going to pose a big challenge over the next few years,
E. ottaa huomioon, että kaikki KIE-maat, joitakin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta, ovat maatalousmaita, minkä johdosta maataloudella on tärkeä merkitys koko tuotannolle ja työllisyydelle; toteaa, että viidessätoista nykyisessä jäsenvaltiossa tilanne on päinvastainen; ottaa edelleen huomioon, että KIE-maissa tarvitaan maaseudun rakennemuutosta ja että sitä on tuettava, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoisia työllistymismahdollisuuksia,
E. whereas, with a few exceptions, all the CEECs are typically agricultural countries, a fact which is clear from the importance of farming in terms of overall production and employment, whereas the reverse is true in the EU-15, whereas, in the CEECs, structural changes in rural areas are required and should be supported with a view to the provision of alternative employment opportunities,
F. ottaa huomioon, että Puola on ehdokasvaltioista maatalousmaana merkittävin: sillä on hallussaan noin kolmasosa KIE-maiden kokonaispeltopinta-alasta; toteaa, että Puola on myös verrattuna nykyisiin EU:n jäsenvaltioihin suuri elintarvikkeiden tuottaja; ottaa huomioon, että myös Romania ja Unkari ovat merkittäviä maatalousmaita,
F. whereas Poland is the most significant agricultural country amongst the applicant countries, accounting for about a third of the CEECs' total area under cultivation, whereas, compared with current EU Member States, Poland is also a large producer of foodstuffs, whereas Romania and Hungary are also significant agricultural countries,
G. ottaa huomioon, että kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen lisää maatalouteen käytetyn pinta-alan määrää 29 prosentilla ja maataloutta harjoittavien tilojen ja yritysten määrää 74 prosentilla; ottaa huomioon, että kymmenen uuden jäsenvaltion liittyessä unioniin myös kuluttajien määrä kasvaa 24 prosentilla,
G. whereas the accession of 10 countries will result in a 29% increase in agricultural area and a 74% increase in the number of agricultural holdings; whereas the pool of consumers will, at the same time, increase by 24% as a result of the accession of the 10 countries,
H. ottaa huomioon, että Puolalla, Romanialla ja Unkarilla on historiallisesti katsoen ollut merkittävä osuus Euroopan elintarvikehuollossa, etenkin ennen ensimmäistä maailmansotaa, mikä on osoitus näiden ja muiden KIE-maiden tuotantopotentiaalista; ottaa huomioon, että useimmilla KIE-mailla on maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden osalta jo nyt vilkkaat kauppasuhteet EU:hun,
H. whereas Poland, Romania and Hungary historically made an important contribution to Europe's food supply, especially before the Second World War, whereas this testifies to the production potential they and other CEECs have, and whereas most CEECs already maintain very active relations with the EU as regards trade in agricultural produce and foodstuffs,
I. ottaa huomioon, että vaikka parannuksia on viime aikoina tehty, suurin osa KIE-maiden elintarviketuotannosta ei läheskään täytä EU:n markkinoiden asettamia laatuvaatimuksia; toteaa, että KIE-maiden maatalouden ja elintarviketeollisuuden mukautuminen EU:n korkeisiin hygieenisiin, eläinlääketieteellisiin ja kasvien terveyttä koskeviin vaatimuksiin on ratkaisevan tärkeää,
I. whereas, in spite of recent improvements, most of the foodstuffs produced in the CEECs fall far short of the quality standards required on EU markets, whereas it is crucial for the applicant countries to bring their agriculture and foodstuffs industries into line with the European Union's high hygiene, veterinary and phytosanitary standards,
J. ottaa huomioon, että komission tiedonanto toimii perustana konkreettisille ehdotuksille laadittaessa EU:n neuvottelukantaa laajentumisprosessia varten ja että se on realistinen neuvottelutarjous ehdokasvaltioille; katsoo, että komission esittämät perusperiaatteet ovat harkittuja ja perusteltuja,
J. whereas the Commission's communication provides the basis for specific proposals for EU negotiating positions in the enlargement process and in the main constitutes a realistic set of negotiating proposals for the applicant countries, and whereas the fundamental principles the Commission is insisting on are well considered and justified,
K. katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan "toisessa pilarissa" on käytettävissä joukko välineitä ympäristönsuojelun edistämiseen maataloudessa, ja katsoo, että niitä olisi kehitettävä edelleen,
K. whereas a complete series of instruments for the promotion of environmental interests in agriculture is available under the ‘second pillar’ of the common agricultural policy and should be developed further,
L. katsoo, että niitä ympäristötutkimuksia, joihin arviot perustuvat, on tarkistettava ja uudistettava sitä mukaa kuin ympäröivä todellisuus muuttuu; ottaa huomioon, että EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan kohdistuu sekä sisäisiä että ulkoisia muutospaineita, ja katsoo, että paineita yhteisen maatalouspolitiikan jälleenkansallistamiseksi on voimakkaasti vastustettava,
L. whereas the analyses of the general circumstances on which the assessments are based must be reviewed and updated as the actual situation develops, and whereas the CAP is facing both internal and external pressure for change, and whereas any pressure to renationalise the CAP must be strongly resisted,
M. katsoo, että elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat kuluttajien vaatimukset ja EU:n tuleva laajentuminen merkitsevät, että politiikassa on tuotantomäärien lisäksi kiinnitettävä huomiota laatuun ja sertifiointiin ja että samalla on pyrittävä vaalimaan maaseutua ja maaseutuympäristöä,
M. whereas the demands of consumers for safe food and the forthcoming enlargement of the European Union mean that the policy should concentrate not only on quantity produced but also on quality and certification, and whereas rural areas and the environment must at the same time be protected,
N. ottaa huomioon, että WTO-maat ovat maataloutta koskevalla nk. Doha-neuvottelukierroksella sitoutuneet neuvottelemaan markkinoillepääsyn lisäämisestä sekä kaikenlaisten vientitukien ja kilpailua vääristävän tuen vähentämisestä; toteaa, että Doha-julkilausumassa maatalous sisällytetään uuden neuvottelukierroksen asialistalle, jota koskevat lopulliset neuvottelut käydään viimeistään 1. tammikuuta 2005; katsoo, että globalisaation aiheuttama paine, tekninen kehitys , nopeat yhteydet, lisääntynyt vapaakauppa ja kasvanut kilpailu ovat haaste myös EU:n maatalouspolitiikalle, että vapauttamista ei saa toteuttaa ilman sääntöjä ja että eurooppalaisen maatalousmallin on edelleen säilyttävä neuvottelujen perustana,
N. whereas, as regards agriculture, the WTO member states, in the framework of the Doha Round, committed themselves to negotiating on increased market access, a reduction in all forms of export subsidies and trade-distorting aid, whereas the Doha Declaration included agriculture in the new round, the final negotiations for which are to take place no later than 1 January 2005, whereas the pressure of globalisation, technological progress, rapid communications, increased free trade and increased competition pose a challenge to agricultural policy in the European Union, whereas liberalisation must not take place without proper rules, and whereas the European model of agriculture must continue to serve as the basis for the negotiations,
O. ottaa huomioon, että maatalouden muutosvauhti riippuu WTO:n neuvottelujen tuloksista ja maailmanmarkkinoiden kehityksestä ja että nykyiset Agenda 2000 -asiakirjan päätökset ovat voimassa vuoteen 2006 asti (vuosi 2006 mukaan luettuna); huomauttaa, että vaikka päätöksiä tarkistettaisiin jakson puolivälissä ja uudistuksia voitaisiin alkaa toteuttaa, useimmat uudistustoimet voidaan panna täytäntöön vasta vuoden 2006 jälkeen,
O. whereas the pace of change in agricultural policy depends on the outcome of the WTO negotiations and on world market trends, whereas the current decisions of Agenda 2000 apply until 2006, and whereas, despite the fact that a mid-term review is to be carried out and reform could be initiated, most reform measures cannot enter into force until after 2006,
P. katsoo, että USA:n lisämaataloustuki edellyttää valppautta EU:n laajentuessa ja suurempaa aktiivisuutta EU:lta WTO:n neuvotteluissa,
P. whereas the USA's increase in support for agriculture calls for greater vigilance ahead of the situation in an enlarged EU and for more intensive EU activity in the WTO negotiations,
9. kehottaa komissiota pitämään tuettavia tuotannon viitetasoja ja ehdokasvaltioiden tuotantokiintiöitä vahvistettaessa lähtökohtana sitä, että kyseisten maiden omavaraisuuden aste ei määrällisesti säänneltyjen tuotteiden osalta laske ja ettei näiden maiden nettotuonti kasva määrällisen sääntelyn johdosta ja että näille maille annetaan mahdollisuus kiintiöiden mukauttamiseen, mikäli kotimainen kulutus kasvaa;
Calls on the Commission, when laying down the reference production levels eligible for aid and production quotas for the applicant countries, to ensure that those countries’ own level of self-sufficiency in products subject to quotas does not fall, so that the imposition of quotas does not result in an increase in the net imports of those countries and so that they may also have their quotas adjusted in the event of increased domestic consumption;
11. katsoo, että ehdokasvaltioiden on voitava täydentää näitä yksinkertaistettuja pinta-alalisiä kansallisin tuin vain ehdokasvaltiossa ennen liittymistä maksetun tuen määrään asti ja edellyttäen, että kokonaistuki ei ylitä EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa maksettavien suorien tukien määrää ja että komissio hyväksyy tällaiset täydentävät kansalliset tuet; katsoo, että ehdokasvaltioiden on poistettava siirtymäjakson aikana sellaiset kansalliset tuet, jotka eivät ole sallittuja EU:ssa;
Considers that the applicant countries must be able to supplement simplified area payments with national payments only if they do not exceed the level of the support in the applicant countries prior to accession and in the event that the total amount of support does not exceed the authorised level of direct payments in the current EU Member States and that such supplementary national payments are approved by the Commission; insists that the applicant countries must gradually abolish unauthorised national aids within a specific transitional period;
17. katsoo, että KIE-maissa on tapahtunut ja on edelleen meneillään suurempi poliittinen ja taloudellinen muutos kuin missään aikaisemmassa ehdokasvaltiossa ja että siksi on otettava huomioon tarve tarkistaa tulevaisuudessa yhteisen maatalouspolitiikan soveltamista näihin maihin;
Considers that the CEECs have undergone a greater, ongoing political and economic transformation than any previous applicant country and that the need for a future review of the application of the CAP in those countries should, therefore, be taken into account;
20. kehottaa komissiota kehittämään EU:n aluetukea niin, että siinä yhdistetään mahdollisuudet kehittää muuta toimintaa maaseudulla samalla kun kilpailukykyistä maataloutta ei syrjäytetä;
Calls on the Commission to shape EU regional aid in such a way that it provides opportunities for developing other activities in rural areas whilst also safeguarding prospects for making farming competitive;
25. pitää ratkaisevan tärkeänä, että nyt annetaan etusija niille Sapard-ohjelman välineille, jotka vahvistavat maatilojen ja maataloustuotteita jalostavan teollisuuden sekä elintarviketeollisuuden kilpailukykyä;
Considers it crucially important to give priority now to those instruments in the context of the SAPARD Programme which boost the competitiveness of agricultural holdings, of the agricultural produce processing industry and the food industry;
29. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle ja talous- ja sosiaalikomitealle ja ehdokasvaltioiden hallituksille.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Committee of the Regions, the Economic and Social Committee and the governments of the applicant countries.
PERUSTELUT 1.1 Haasteena laajentuminen ja maatalous
EXPLANATORY STATEMENT 1.1 The challenge of enlargement with regard to agriculture
EU:n laajentuminen on historiallinen haaste, joka merkitsee vuonna 1945 pidetyn Jaltan konferenssin jälkeen jaetun Euroopan jälleenyhdistymistä.
Enlargement of the European Union is a historic challenge which involves bridging the divide created in Europe by the Yalta Conference in 1945.
EU-jäsenyydestä tulee lopullinen vahvistus sille, miten jotkut KIE-maat vihdoinkin palaavat kotiin siihen eurooppalaiseen sivilisaatioon, johon ne historiallisesti ja kulttuurisesti kuuluvat.
EU membership will provide conclusive confirmation that some of the countries of Eastern and Central Europe (CEECs) have returned to the fold of European civilisation, to which they belong historically and culturally.
Maataloudella on tärkeä merkitys kolmentoista jäsenvaltion politiikalle ja taloudelle.
Agriculture plays an important role in the political and economic life of the 13 applicant countries.
Hinnat ovat nykyisissä viidessätoista jäsenvaltiossa yleensä huomattavasti korkeammat kuin KIE‑maissa.
Prices in the EU-15 are as a rule considerably higher than in the CEECs.
Maatalouden, erityisesti elintarviketeollisuuden, tila on KIE-maissa heikompi kuin EU:n viidessätoista jäsenvaltiossa, ja siksi näiden maiden maatalouden voi olla vaikeaa selviytyä kilpailusta.
The agricultural sector, and in particular the food industry, is in worse shape in the CEECs than in the EU-15, which is why agriculture in those countries might find it difficult to compete.
1.2 Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen
1.2 Reforming the common agricultural policy
Maatalous on EU:ssa kehittynyt nykyaikaista tekniikkaa käyttäväksi teollisuudeksi, joka työllistää alle viisi prosenttia väestöstä.
Farming in the EU has evolved into a high-tech industry employing less than 5% of the population.
Kun yhteistä maatalouspolitiikkaa alettiin harjoittaa, tavoitteena oli elintarviketuotannon lisääminen ja tukea alettiin maksaa tuotannon lisäämiseen kannustamiseksi.
When the CAP was introduced, the aim was to increase food production, and support schemes were established to encourage increased production.
Taloudelliset kannusteet ja tekninen kehitys johti nopeasti ylituotantoon EU:n maataloudessa.
Financial incentives and technological progress soon resulted in farm surpluses in the EU.
Vuonna 1992 yhteisestä maatalouspolitiikasta tehtiin ensimmäinen perusteellinen kokonaisarvio.
The first fundamental review of the CAP was carried out in 1992.
EU:n pitkän aikavälin talousarviossa vuosiksi 2000–2006 oli tarkoitus ottaa huomioon uudet jäsenvaltiot ja jatkaa yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista.
The EU's financial perspectives for 2000-2006 were intended to take account of the new Member States and further reform of the CAP.
Vuoden 1992 periaatetta suorien tukien lisäämisestä ja hintatukien vähentämisestä kehitetään edelleen.
The principle established in 1992 of increased direct payments and reduced price support is being further developed.
Maatalouden olisi suuremmassa määrin priorisoitava ympäristön, kulttuurin ja maiseman hoitoa.
Agriculture is to accord greater priority to stewardship of the environment, cultural heritage and landscapes.
1.3 Maatalouden rakenne EU:n viidessätoista jäsenvaltiossa ja KIE-maissa
1.3 The structure of agriculture in the EU-15 and in the CEECs
Vuonna 2000 maatalouden osuus bruttokansantuotteesta oli KIE-maissa 4,6 prosenttia, kun se EU:n jäsenvaltioissa oli 2 prosenttia.
In 2000, agriculture's share of GDP in the CEECs was 4.6%, as opposed to 2% in the EU-15.
Maatalouden suuresta keskimääräisestä työllistämisasteesta vastaavat suurelta osin Romania, Puola ja Liettua, joissa väestöstä 42 prosenttia, 18,8 prosenttia ja 19,6 prosenttia työskentelee maataloudessa.
The high average agricultural employment rate in the applicant countries is largely due to the figures for Romania, Poland and Lithuania, which are 42%, 18.8% and 19.6% respectively.
Maatalouden merkitys vähenee kuitenkin jatkuvasti myös KIE-maissa.
However, in the CEECs, too, the tendency is for agriculture to become less significant.
Puola, Romania ja Unkaria ovat myös verrattuina nykyisiin jäsenvaltioihin suuria elintarvikkeiden tuottajia.
Like Romania and Hungary, Poland is also a big producer of food compared with the current EU Member States.
KIE-maiden maatalouden omistus- ja käyttösuhteissa ilmenee suuria eroja.
The farm tenure structure in the CEECs varies greatly.
On olemassa pieniä, toista maailmansotaa edeltävältä ajalta peräisin olevia tuotantoyksikköjä.
Small-scale structures from pre-Second World War days still exist.
Koska maanviljelijät ovat onnistuneet vastustamaan muutoksia eikä markkinataloutta ole ollut, nämä rakenteet ovat säilyneet Puolassa ja Sloveniassa.
Because farmers were strong enough to resist change and owing to the absence of a market economy as a driving force, such structures have survived, for instance in Poland and Slovenia.
Suuri osa KIE-maiden maataloudesta kollektivisoitiin 1950-luvulla.
During the 1950s, much of agriculture in the CEECs was collectivised.
Osa näistä suurista yksiköistä on nykyisin yksityisiä, mutta jotkut ovat edelleen valtion omistuksessa.
Some of the resulting large units are now in private hands, but some are still state-owned.
Monet kollektiivitilat on jaettu osiin ja luovutettu kokonaan tai osittain aikaisemmille omistajille tai näiden jälkeläisille.
Many collective farms have been broken up and entirely or partly returned to their former owners or their descendants/successors.
Nykyisin KIE-maissa on toisaalta suuria tiloja, joista voi tulla hyvin kilpailukykyisiä teollistuneen maatalouden kanssa maailmanlaajuisesti.
Today, there are large holdings which could compete very effectively with industrial farming worldwide, as well as small farms which, from the current EU viewpoint, seem antiquated.
Maataloustuotannon edellytykset ovat hyvät monissa KIE-maissa.
Conditions for agricultural production are good in many CEECs.
Kommunistihallituksen aikana elintarvikkeita vietiin itään ja ennen maailmansotaa niitä vietiin Länsi-Euroopan maihin.
Food was exported to the east during the communist era, but to the countries of western Europe before the Second World War.