natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. on tyytymätön siihen, että siirtyminen vaiheesta toiseen ei aina ole sujunut tyydyttävällä tavalla, mikä koskee erityisesti hätäavun ja kunnostamisen välistä vaihetta, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan tiedonannon seurannasta esittämällä lisäehdotuksia, joiden avulla nyt esitetyt yleiset suuntaviivat voidaan helpommin ottaa käyttöön ja muuttaa operationaalisiksi;
Notes with distress that the transition between the different phases has often not functioned satisfactorily, particularly in the phase between relief and rehabilitation, and urges the Commission and Member States to follow up on the Communication by presenting further proposals that would more readily put into practise and operationalise, as soon as possible, the general guidelines which have now been presented;
Maakohtaiset strategia-asiakirjat ja niiden liitteet
Country Strategy Papers and addenda
Erityiset budjettikohdat ja ohjelmat
Specific budget lines and programmes
1980- ja 1990-luvuilla sattui entistä enemmän luonnonkatastrofeja ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja Termi "luonnonkatastrofi" viittaa kuivuuden ja tulvien kaltaisiin ilmiöihin.
During the 1980s and 1990s we saw an increasing number of natural and man-made disasters The term "natural disaster" refers to events such as droughts and floods.
Termi "ihmisen aiheuttama katastrofi" viittaa aseellisiin konflikteihin, sisällissotiin jne. , jotka vaativat valtavasti ihmishenkiä ja aiheuttivat nälänhätää ja ihmisten joutumista hätäsiirtolaisiksi.
The term "man-made disaster" refers to armed conflicts, civil wars, et cetera. resulting in great losses of life, famines and displacements of people.
Nämä kriisit ovat johtaneet kehitysmaille ja siirtymävaiheen maille annettavan hätäavun summien valtavaan kasvuun viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana.
These crises have triggered a fast increase in the amounts of emergency assistance given to developing countries as well as countries in transition during the last decade.
EU:n hätäapubudjetti oli 195,3 miljoonaa euroa vuonna 1991, saavutti absoluuttisen huippunsa vuonna 1998, jolloin se oli 813 miljoonaa euroa, ja oli laskenut 492 miljoonaan euroon vuonna 2000.
The EU-budget for humanitarian aid increased from 195.3 million Euro in 1991 with an absolute peak of 813 million Euro in 1999 and declined to 492 million Euro in 2000.
Maailmanlaajuisella tasolla on kuitenkin edelleen puutetta kiireellisen humanitaaristen tarpeiden vaatimista varoista.
However, there is still a global shortage of funds to meet the urgent humanitarian needs.
YK:n mukaan nämä varat pitäisi kaksinkertaistaa noin 8 tai 9 miljardiin dollariin koko maailman tasolla, jotta "perustavaa laatua olevan" hätäavun tarpeet voidaan tyydyttää.
According to the UN, funds would need to be doubled to about 8 to 9 billion dollars a year worldwide to adequately address the need for "basic" relief.
Hätäapu on tietenkin hyvin tärkeätä, mutta sillä ei voida korjata kriisien perussyitä, koska se toimii lyhyellä perspektiivillä.
Emergency aid is of course very important but it cannot deal with the root causes of crises as it operates within a short-term perspective.
Lisäksi on todettava, että hätäapumäärärahojen kasvattaminen on enimmäkseen toteutettu rakenteellisen kehitysavun määrärahojen kustannuksella.
Furthermore, the increase of emergency aid budgets has largely taken place at the expense of budgets for structural development aid.
Tämän vuoksi köyhyyden ja konfliktien perussyiden poistamiseen on ollut saatavissa vähemmän varoja kuin muuten olisi ollut asiain laita.
Consequently less funds are available for tackling the root causes of poverty and conflicts than would otherwise have been the case.
Lisäksi meillä on tiedossamme useita tapauksia, joissa (huonosti suunnitellun) hätäavun ja kunnostusavun toimittaminen on itse asiassa pahentanut tai pidentänyt kriisiä.
Moreover, numerous cases are known where the delivery (badly planned) of emergency and rehabilitation aid in fact aggravated or prolonged the crisis
Harmaa vyöhyke
The grey zone
Hätäavun, kunnostuksen ja kehityksen niveltäminen juontaa juurensa 1980-luvulle.
The concept of linking relief, rehabilitation and development dates back to the 1980s.
Tutkijat ja kenttätyöntekijät totesivat, että toistuvat hätätilanteet, sekä luonnonkatastrofit että ihmisen aiheuttamat kriisit, rajoittivat tai jopa suistivat raiteiltaan koko kehitysprosessin.
Academics and people working in the field noted that recurring situations of emergencies, be it man made or natural, limited or even derailed the development process.
Tästä ongelmasta käytetään myös nimitystä "harmaa vyöhyke", ja se aiheutuu humanitaarisen avun ja kehitysavun aikaperspektiivin, täytäntöönpanokumppaneiden, kansallisten viranomaisten roolin ja interventioiden sisällön eroavaisuuksista.
This problem is also referred to as the "grey-zone" and arises because of the differences between humanitarian and development aid in terms of their time perspectives, the implementing partners, the role of national authorities and the content of interventions.
Tässä tiedonannossa komissio totesi, että " hätäavun tehtävänä on antaa kiireellistä lyhyen aikavälin humanitaarista apua luonnonkatastrofeista tai ihmisen aiheuttamista katastrofeista kärsivien ihmisten hengen pelastamiseksi ja säilyttämiseksi, kunnostus ottaa vastuun asteittain hätäavulta ja sen tarkoituksen on vakauttaa sosiaalinen ja taloudellinen tilanne ja edistää siirtymistä kohti keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysstrategiaa .
In this communication the Commissions stated that "the role of relief assistance is to provide urgent short term humanitarian assistance to save and preserve lives of people facing difficulties from natural or man-made disasters, rehabilitation programmes are seen as progressively taking over from relief assistance to stabilise the economic and social situation and facilitate the transition towards a medium and long term development strategy.
Lisäksi komissio toteaa, että "parempi kehittäminen saattaa vähentää hätäavun tarvetta; parempi hätäapu saattaa edistää kehittämistä; ja parempi kunnostus helpottaa niiden välistä siirtymävaihetta".
Furthermore the Commissions stated that "better development can reduce the need for emergency relief; better relief can contribute to development; and better rehabilitation can ease the transition between the two".
Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön todellisen niveltämisen varmistaminen vaatii integroitua lähestymistapaa.
To ensure that relief, rehabilitation and development aid are actually linked, an integrated approach is necessary.
Hätäavun, kunnostuksen ja kehittämisen suhde nähdään usein lineaarisen jatkumona.
The relationship between relief, rehabilitation and development is often perceived as a linear continuum.
Todellisuudessa tämä pitää paikkansa vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa.
In reality, however, this is not so except in very exceptional cases.
Katastrofien syyt ovat usein monimutkaiset ja tapahtumat kentällä eivät avunantajien ja kehitysasiantuntijoiden närkästykseksi noudatakaan "lineaarista" mallia.
The causes of disasters are often complex and developments on the ground, to the dismay of donors and development experts, simply do not behave in a “linear” fashion.
Esimerkkinä on se, että monien konfliktien taustalla ovat etniset tai sosiaaliset syyt.
For instance, many conflicts have ethnic or social backgrounds.
Ne voivat rikkoa yhteiskunnan rakenteen toimivuuden ja johtavat oikeusvaltion olosuhteiden, asianmukaisesti toimivan oikeusjärjestelmän ja lehdistönvapauden häviämiseen.
They can disrupt the social fabric of society resulting in the absence of rule of law, a properly functioning judicial system and freedom of the press.
Kriisi voi aiheuttaa suuria väestöliikkeitä ja ketjureaktioita kulkutautien ja nälänhädän muodoissa.
Crisis can trigger major population movements and a chain-reaction in the form of epidemics and famine.
Naiset ja lapset ovat erityisen uhattuja, esimerkkeinä seksuaalinen väkivalta ja lasten pakottaminen taistelijoiksi.
Women and children face specific threats such as sexual violence or children being forced to engage in combat.
Luonnonkatastrofeista ollaan usein sitä mieltä, että niiden kohdalla tehokas niveltäminen on helpommin saavutettavissa.
In cases of natural disasters it is generally considered that an effective linkage is easier to achieve.
On kuitenkin todettava, että luonnonkatastrofit sattuvat usein monimutkaisissa olosuhteissa ja että monet niistä ovat toistuvia.
However, it should be noted that natural disasters also often take place in complex settings and that many of them are recurring.
Monet luonnonkatastrofit, kuten tulvat ja kuivuus, johtuvat ympäristön tilan heikkenemisestä.
Many natural disasters such as floods or drought are caused by environmental degradation.
Esimerkiksi tulvat voivat johtua metsien häviämisestä yläjuoksulla.
Floods, for instance, can be the consequence of deforestation upstream.
Metsien häviämistä aiheuttavat monimutkaiset luonnolliset, kehityksestä johtuvat, sosiaalistaloudelliset ja poliittiset syyt.
Deforestation is caused by a complex set of natural, development, socio-economic and political factors.
Komission tiedonanto
The Commission’s Communication
Ei ole olemassa mitään universaalia ratkaisua, joka ratkaisisi kertaheitolla kaikki hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisen ongelmat
There is no universal solution that will take care of the LRRD issue once and for all.
Komission asiakirja kuvaa tämän ongelman useimpia käytännöllisiä ja joitakin teoreettisia näkökohtia.
The Commission’s paper describes most of the practical, and some of the theoretical, aspects surrounding the issue.
Tiedonanto sinänsä toimii komission mukaan tulevien toimien kehyksenä, ja se edustaa nykytilanteen arviointia ja mittaamista.
As such, according to the Commission, it should be seen as a framework for further action, an assessment of the current State-of-Play and a stocktaking exercise.
Yleisesti ottaen sen tavoitteet ovat seuraavat:
It should also, in general terms:
– ratkaistavien ongelmien kuvaaminen
- Describe the difficulties to be addressed
– tehtävissä olevan rajojen tunnustaminen
- Recognising the limits as to what can be done
– EU:n osuutta parantavien toimien määrittäminen.
- Identify measures that will improve the EU’s contribution
Kuten edellä on mainittu, komissio esitti vastaavan asiakirjan vuonna 1996.
As previously mentioned, a similar paper was presented in 1996.
Vaikka tätä tiedonantoa onkin pidettävä myönteisenä, meidän on tunnustettava, että kuluneiden viiden vuoden aikana on saatu aikaan hyvin vähän konkreettisia toimenpiteitä.
Although the current Communication is certainly welcome, we have to recognise that little concrete action has been taken considering the five years that have passed.
Tästä eteenpäin meidän on paljon tarkemmin valvottava sitä, että ehdotukset johtavat toimenpiteisiin ja että ne todella toteutetaan käytännössä.
We must now be much more vigilant that proposals are acted upon and really put into practice.
Tässä yhteydessä esittelijä haluaa huomauttaa, että vaikka komissio antoi asiassa koskevan tiedonannon vuonna 1996, komissio ei tähän mennessä ole pystynyt asianmukaisella tavalla ratkaisemaan harmaan vyöhykkeen ongelmaa.
In this context your rapporteur would like to note that despite the Commissions communication from 1996 the Commission until now has not been able to address the problem of the grey zone adequately.
Todellisuudessa tehokkaan niveltämisen onnistuminen ei ole sääntö vaan poikkeus.
In reality it is rather the exception then the rule that effective linkage is being achieved.
Siellä, missä yhteisö antaa ECHOn kautta nopeaa ja tehokasta hätäapua, komissio ei useinkaan pysty varmistamaan tehokasta niveltämistä kunnostus- ja kehitysvaiheen kanssa, minkä vuoksi niiden väliin jää todellinen aukko.
Where emergency aid through ECHO is given speedily and effectively, the Commission often does not succeed in ensuring an effective linkage with the rehabilitation and development phases, thereby leaving a real gap between them.
Uudessa tiedonannossaan komissio esittää käyttökelpoisen yleiskatsauksen eri tyyppisistä kriiseistä, erityisesti luonnonkatastrofeista, väkivaltaisista konflikteista ja muun tyyppisistä (pysyvistä) kriiseistä, kuten siirtymävaiheen maita koettelevista ankarista rakenteellisista ongelmista.
The Commission now presents a useful overview of LRRD in different types of crises, notably natural disasters, violent conflicts and other types of (permanent) crises such as the severe structural problems that affect countries in transition.
Esittelijä haluaa rohkaista kaikkia jäseniä lukemaan tämän osuuden komission tiedonannosta, koska se antaa hyvän katsauksen vallitsevista ongelmista ja antaa esimerkkejä hyvin tuntemistamme maista.
Your rapporteur would encourage everyone to read this section as it gives a good insight into the problems at hand and exemplifies them by countries that are well known to us.
Komission tekstin referoinnin sijasta esittelijä keskittyy tässä yhteydessä seuraavaan vaiheeseen: ongelmien määrittämiseen ja parannusehdotuksiin.
However, rather than repeating the Commission’s text, we will here concentrate on the subsequent identification of problems and suggestions for improvements.
Komissio toteaa, että
The Commission states that:
– parannuksia tarvitaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden koordinoinnissa ja täydentävyydessä
- Improvements are needed as regards coordination and complementarity between the EC and its Member States
– uusia parhaiden käytäntöjen ja kumppanuuksien kehittämistä koskevia kansainvälisiä aloitteita on tutkittava.
- New international initiatives to develop best practice and partnerships should be explored
Peruslogiikkana on tietenkin se, että koordinointi ja koherenssi ovat tehokkaiden toimien ennakkoehto koko kriisin ajan.
The underlying logic of course being that coordination and coherence are necessary preconditions for effective action throughout a crisis.
Itse EY:n osalta komissio toteaa, että eri välineiden niveltämistä varmistamiseksi on kehitettävä strateginen kehys.
On the level of the EC itself, the Commission goes on to say that a strategic framework should be developed to ensure linkage between different instruments.
Tähän kehykseen on sisällytettävä tehokkuuden, nopeuden ja joustavuuden parantamista koskevat määräykset.
This framework shall include provisions to increase efficiency, speed and flexibility.
Päätösvallan hajauttaminen kentällä toimiville edustustoille kuuluu olennaisena osana tähän prosessiin.
The deconcentration of decision-making to field delegations is an important part of this process.
Komissio toteaa, että pahimpia toimenpiteitä vaativia ongelmia ovat
The Commission states that the main problems to address are
– päätöksentekomenettelyjen hitaus (mikä heikentää EU:n kykyä toimia optimaalisesti)
- Slow decision-making procedures (undermining the EU’s ability to act optimally)
– täytäntöönpanokumppaneiden valinta (komissio uskoo, että kansalaisjärjestöjen lisäksi on otettava huomioon myös paikalliset organisaatiot, yksityinen sektori ja konsultit)
- The choice of implementing partners (the Commission believes that one needs to not only look to NGOs but also to local organisations, the private sector and consultants)
– kyky mobiloida resurssit asianmukaisten välineiden avulla (komissio toteaa, että välineiden ja budjettikohtien määrä on liian suuri).
- The ability to mobilise resources through appropriate instruments (the Commission states that there are too many instruments and budget lines)
Esittelijä on komissio kanssa samaa mieltä siitä, että nämä ovat tärkeimmät ongelmat.
Your rapporteur agrees with the Commission that these are the main problems.
Esittelijä haluaa kuitenkin lisätä niihin vielä sisäisen ja ulkoisen koordinoinnin puutteen...
He would however like to add to this problem the lack of internal and external coordination......
Maakohtaiset strategia-asiakirjat ja niiden liitteet
Country strategy papers and addenda
Komission tärkein ratkaisukeino on toimiminen maakohtaisten strategia-asiakirjojen perusteella, joista parhaillaan neuvotellaan kumppanuusmaiden kanssa (vain kaksi niistä on tähän mennessä saatu valmiiksi).
The main solution presented by the Commission is to work through Country Strategy Papers that are currently being negotiated with partner countries (only one or two have so far been finalised).
Ensisijaiset alat määrittävät maakohtaiset strategia-asiakirjat ovat pääasiallinen keino, jonka avulla määritellään kutakin maata koskeva EY:n apu, ja tästä lähtien ne toimivat myös avun sopeuttamisen perustana hätätilatapauksissa.
Being the main tool for defining EC assistance in any given country, indicating priority areas etc, the CSPs will now also be the basis for adapting assistance in case of emergencies.
Ideana on se, että kun ECHO tai nopean toiminnan mekanismi käynnistää intervention jossakin maassa, muutokset ja/tai lisäykset laaditaan nopeasti yhteistyössä kumppaneiden kanssa.
The idea is that, when ECHO or the Rapid Reaction Mechanism starts intervening in a country, modifications and/or additions will rapidly be drawn up in cooperation with partners.
Miten tämä voi auttaa asiaa?
How could this help?
Vastauksena on, että nämä liitteet hyväksyttäisiin "yleisesti" komitologiaan sisältyvässä komiteassa, mutta sen jälkeen komissio voisi käynnistää yksittäiset ohjelmat/hankkeet jäsenvaltioita kuulematta, mikä nopeuttaa toimenpiteitä.
The answer lies in that such addenda would be subject to a ”global” approval by the relevant comitology committee but the Commission could then go ahead with individual programmes/projects without consulting Member States and, thus, speed things up.
Esittelijä katsoo, että mainitut liitteet voivat edistää hätäavun, kuntoutuksen ja kehityksen niveltämistä, mutta on vakavasti huolissaan siitä, että ne jäävät kuolleiksi kirjaimiksi, jos ne on hyväksyttävä ja jos niitä on sovellettava nykyisten menettelyjen mukaisesti, koska ne ovat hitaita ja kömpelöitä ja ovat itse asiassa niveltämisongelman perusongelma tässä vaiheessa.
In the main, the rapporteur believes that such addenda can make a positive contribution to LRRD but is seriously worried that they will prove to be dead letters if they have to be approved and adapted through existing procedures, as these are slow and cumbersome and are actually at the heart of the linkage problem right now.
Komissio toteaa, että se haluaa nopeutettuja ja joustavia menettelyjä, mutta ei ole vielä esittänyt niitä.
The Commission states that it wants to propose accelerated and flexible procedures but these have not yet been presented.
Tämän vuoksi on äärimmäisen tärkeätä, että komissio antaa nämä ehdotukset sen varmistamiseksi, että liitteiden käyttö maakohtaisten strategia-asiakirjojen yhteydessä todellisuudessa parantaa mahdollisuuksiamme toimia nopeasti ja tehokkaasti.
It is therefore of the utmost importance that the Commission comes forward with these proposals so as to ensure that the use of addenda to the CSP's will in reality enhance our ability to act quickly and effectively.
Tämän lisäksi esittelijä katsoo, että seuraavien asioiden korostaminen on tärkeätä:
Your rapporteur furthermore believes that the following aspects need to be underscored:
– On ehdottoman tärkeätä, että riskialueiden maita koskevat maakohtaiset strategia-asiakirjat sisältävät hätäaputoimia ja hätäavun, kuntoutuksen ja kehityksen niveltämistä koskevat määräykset alusta alkaen.
- It is imperative that CSPs for countries in risk areas contain provisions for emergency action and LRRD from the outset.
Näitä asioita koskevien neuvottelujen käynnistäminen on myöhäistä siinä vaiheessa, kun kriisitilanne on jo päällä.
It would be too late to commence negotiations on such matters once an emergency is already under way.
– Maakohtaisiin strategia-arvioihin (liitteisiin) tehtävät muutokset on hyväksyttävä kahden kuukauden kuluessa.
- Modifications (addenda) to CSPs should be approved with Member States in less than two months.
Tämän vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että yhteisö ja jäsenvaltiot pääsevät sopimukseen nopeutetusta menettelystä niiden hyväksymisen osalta.
It is therefore crucial that an accelerated procedure for their adoption be agreed upon.
– Meidän on kiireellisesti tutkittava myös käytössä olevien välineiden (oikeusperustojen) joustavuuden lisäämistä.
- Ways to increase the flexibility of existing instruments (legal bases) should also be urgently explored.
Voi olla, että "liitestrategian" käyttäminen ei ole kaikissa tapauksissa riittävän tehokasta.
It may not be sufficient to use the ”addendum strategy” in all cases.
Mitä tapahtuu, jos liitteestä ei päästäkään sopimukseen?
What if no addendum can be agreed upon?
Sisäisen ja ulkoisen koordinoinnin parantamien on ehdottoman välttämätöntä.
The need to improve internal and external coordination is imperative.
Tämä tarkoittaa tietojen jakamisen lisäksi ideaalisesti myös toimia, jotka koskevat yhteisiä toimenpiteitä ja menettelyjä, arviointia, valvontaa ja seurantaa.
This does not only mean information sharing but should ideally also encompass actions aimed at joint operations and procedures, evaluation, controls and monitoring.
Esittelijä on komission kanssa samaa mieltä siitä, että horisontaalisen ryhmän pitäisi laatia maakohtaisten strategia-asiakirjojen liitteiden luonnokset, mutta korostaa, että tämä ryhmä ei saa keskittyä vain sisältöön, sillä sen on edistettävä myös eri yksikköjen välistä koordinointia ja niiden keskinäistä tiedonjakoa.
Your rapporteur agrees with the Commission that an interdisciplinary team should draft the addenda to country strategy papers but he would like to stress that this team should not only focus on the content but also facilitate coordination and information sharing between the different services.
EU:n yhtenäinen käytäntö vaatii myös komission ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia.
Furthermore, coordination between the Commission and member states is imperative to ensure a coherent EU approach.
Esittelijä tunnustaa, että tämä asia on sekä komission että jäsenvaltioiden vastuulla.
Your rapporteur recognises that this is a joined responsibility of the Commission and member states.
Kansainvälisen koordinoinnin yhteydessä komissio kiinnittää erityistä huomiota eri toimijoiden yhteistyöhön.
In the context of international coordination the Commission gives special attention to the "Friends of" approach.
Tämä tarkoittaa mahdollisimman monen kansainvälisen avunantajan toimien keskinäistä koordinointia tietyssä maassa.
This approach tries to coordinate the actions of the broadest possible number of international donors in a particular country.
Tähän saakka tämä lähestymistapa on ollut epävirallinen eikä sitä ei ole määritelty erikoisen hyvin.
Up until now this approach is rather informal and not very well defined.
Lopuksi esittelijä katsoo, että kansainvälisten avunantajien toimien koordinointi on niveltämisen varmistamisen kannalta ehdottoman välttämätöntä.
Finally, the rapporteur feels that international donor coordination is imperative to ensure effective linkage.
Tämän vuoksi esittelijä ehdottaa, että kriisin puhjetessa perustetaan työryhmä, johon kuuluvat paikalliset viranomaiset, paikalliset ja eurooppalaiset kansalaisjärjestöt, YK ja asianomaiset komission yksiköt.
He therefore proposes the creation of a task force that should include local authorities, local and European NGO's, the UN and the appropriate Commission services once a crisis erupts.
Niveltämiseen myöhemmässä vaiheessa liittyvät ongelmat voidaan välttää vain sillä, että kaikki relevantit toimijat osallistuvat yhteistyöhön alusta lähtien.
It is only through the involvement of all relevant actors right from the start that linkage problems further down the line can be avoided.
Komissio käsittelee myös nykyisten budjettikohtien rationalisointia.
The Commission also discusses the need to rationalise existing budget lines.
Se ehdottaa kunnostusta ja jälleenrakennusta koskevien budjettikohtien yhdistämistä.
It is proposed to merge the current lines on rehabilitation and reconstruction into one single line.
Esittelijä kannattaa tätä strategiaa.
The rapporteur agrees with this strategy.