natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miksi sillä on erityinen sija EU:ssa ja miksi se on sisällytetty unionin perustamissopimuksiin?
Why does it have a special place in the EU and is enshrined in the founding Treaties of the Union?
Hintojen noustessa inflaatio kasvaa, sillä elintarvikkeiden osuus on yleensä 20 prosenttia kotitalouksien menoista.
If prices go up, it will fuel inflation, as food generally accounts for 20% of a household budget.
Toinen näkökohta on se, että omavaraisuus elintarvikehuollossa on sekä poliittisesti, taloudellisesti että psykologiselta kannalta toivottavaa.
The second argument is that self sufficiency in food supply is desirable politically, economically and from a psychological point of view.
Näin Eurooppaa suojellaan kansainvälisen kaupankäynnin edellytyksiltä.
This will protect Europe from international trading conditions.
Kolmas kohta on se, että viljelijöitä rohkaistaan pysymään maillaan hoitamassa ja ylläpitämässä maaseutuympäristöä ja maisemaa.
Finally, the third is to encourage farmers to stay on the land to manage and sustain the rural environment and landscape.
Näillä näkökohdilla on voimakkaat tukijansa ja arvostelijansa.
These arguments have powerful supporters and critics.
Maaseudun suojeluun useimmiten yhdistetyt maat ovat Ranska (jonka maatalouden tuotanto on 22,5 prosenttia), Irlanti, Belgia ja Espanja.
The countries most often associated with protecting agriculture are France, (which accounts for 22.5 percent of agricultural production) Ireland, Belgium and Spain.
On olemassa myös järjestäytynyt maatalouden eturyhmä, jossa yksistään on yli 130 EU:n laajuista maatalousryhmää.
There is also the organised farm lobby - with over 130 EU-wide agriculture groups alone.
YMP:n arvostelijat eivät ole tarpeeksi yhtenäinen ja tehokas ryhmä, jotta ne voisivat esittää voimakkaan vastaväitteen.
The critics of the CAP do not enjoy the unity or vigour that would allow them to make a powerful counter argument.
YMP:n "luonnolliset vastustajat", ensi sijassa kuluttajat ja ympäristönsuojelijat, ovat puolustajiin verrattuna suhteellisen heikkoja.
The "natural opponents" of the CAP - mainly consumers and environmentalists - are relatively weak in comparison.
Toisin kuin viljelijäyhteisö, joka muodostaa selkeän väestönosan, niillä ei ole selvästi määritettyä yhteistä etua ja ne ovat hajaantuneempia.
Unlike the farming community who constitute a clear section of the population, they do not have a clearly defined common interest and are more widely dispersed.
YMP näyttää olevan myös entistä enemmän niiden köyhyyden vastustajien valokeilassa, jotka väittävät YMP:n estävän kehitysmaiden viljelijöiltä oikeudenmukaiset markkinat näiden tuotteille.
Increasingly, the CAP also finds itself under the spotlight from anti-poverty campaigners who claim that it prevents farmers in developing countries having a fair market for their produce.
Jotkut ovat ryhmittyneet "tee köyhyydestä historiaa" -ryhmän ympärille, joka kampanjoi oikeudenmukaisemman kaupankäynnin ja sen puolesta, että kehitysmaiden pienviljelijöiden olisi helpompi päästä länsimaiden markkinoille.
Some have coalesced around the "make poverty history" group which campaigns for fairer trade and better access to western markets for small farmers in the developing world.
YMP:n seurausten arviointi
Assessment - the consequences of the CAP
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 33 artiklassa esitetään viisi ensisijaista tavoitetta yhteiselle maatalouspolitiikalle.
In Article 33 of the Treaty establishing the European Community, there are five priorities for the common agricultural policy.
Niitä ovat tuottavuuden lisääminen, kohtuullisen elintason varmistaminen, markkinoiden vakauttaminen, hintojen käytettävissä olemisen varmistaminen ja sen varmistaminen, että kuluttajat ovat palveluntarjoajien saavutettavissa.
They are; to increase productivity, ensure a fair standard of living, stabilise markets, ensure the availability of prices and make sure that supplies reach consumers.
Onko tässä onnistuttu?
Has it succeeded?
Tehokkuus on toki lisääntynyt nykyaikaistamisen ansiosta.
Efficiency has certainly increased due to modernisation.
Samalla kun maataloutta harjoittavien lukumäärä on pudonnut 60 prosenttia sitten YMP:n luomisen, maatalouden tuotto on kasvanut vakaasti noin 1,7 prosenttia vuodessa 1970-luvulta lähtien.
While the number of people engaged in agriculture has fallen by 60 percent since the CAP was created - output has increased steadily by about 1.7 per annum since the 1970's.
Maatalouden tulot ovat kasvaneet samaa vauhtia muiden alojen kanssa ja suurilla tiloilla on mennyt erityisen hyvin, samoin meijerituotteiden, viljojen ja naudanlihan tuottajilla (suhteessa Välimeren alueen hyödykkeiden tuottajiin).
Agricultural incomes have grown according to other sectors - larger farms have done particular well, as have those who produce dairy products, cereal and beef (relative to those that produce Mediterranean goods).
Lisäksi markkinat ovat vakautuneet ja EU on niiden elintarvikkeiden suhteen omavarainen, joita sen ilmasto-olosuhteissa voidaan tuottaa.
In addition markets have been stabilised and the EU is self-sufficient in the food that its climate could support.
Kohtuulliset hinnat ovat puolestaan kysymys, josta keskustellaan.
As for reasonable prices, that's a matter of debate.
Näistä onnistumisista huolimatta valta-asema, joka YMP:llä on ollut EU:ssa, on hankaloittanut muiden politiikkojen harjoittamista.
Despite these successes, the dominance that the CAP has had over the EU has made it difficult to pursue other policies.
1960- ja 1980-lukujen uudistuksista huolimatta maatalouden osuus on edelleen lähes puolet unionin talousarviosta.
Despite the reforms of the 1960's and 1980's it still accounts for almost half of the Union's budget.
YMP on myös johtanut moniin kaupankäyntiä koskeviin riitoihin etenkin Yhdysvaltojen kanssa.
The CAP has also led to many trading disputes, not least with America.
YMP:n tukemat tehokkaat viljelykäytännöt ovat kiistatta vahingoittaneet ympäristöä ja vaikuttaneet elintarvikkeiden turvallisuuteen.
Finally, the intensive farming practices that the CAP encourages have undoubtedly damaged the environment and had food safety implications.
Ilmeisin esimerkki tästä oli BSE:n puhkeaminen.
The most obvious would be the outbreak of BSE.
Näitä ongelmia on yritetty ratkaista vuosien 1992 ja 1999 uudistuksilla ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisella vuonna 2002.
These concerns have attempted to be addressed in the reforms of 1992 and 1999 and the creation of a European Food Safety Authority in 2002.
Ainoa varmuus tulevaisuuden suhteen on se, että maatalouspolitiikka hallitsee jatkossakin Euroopan unionia.
The only certainty for the future is that agriculture policy will continue to dominate the European Union.
20050819STO00988 Maataloutta koskeva Euroopan unionin www-sivusto YMP:n johtamisesta vastaava Euroopan komission yksikkö Mitä YMP on (CAP explained) – Euroopan komission esite Talousarviota koskeva Euroopan unionin www-sivusto Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta Euroopan parlamentin www-sivusto; budjettivaliokunta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen www-sivusto Sapirin selvitys "An Agenda for a growing Europe" vuodelta 2003
20050819STO00988 European Union' website on Agriculture CAP explained - Brochure from the European Commission European Union's website on the budget European Parliament's Committee on Agriculture and Rural Development European Parliament's Committee on Budgets Website of the European Food Safety Authority The 2003 Sapir Report on "An Agenda for a growing Europe"
Suhtaudutko euroon epäilevästi?
Are you sceptical about the euro?
Muistatko käteisen euron käyttöönoton 1.1.2002?
Do you remember January 2002 when the euro was launched as cash?
Euroa edeltäneiden valuuttojen vaihtuminen tapahtui rajusti: jo muutaman viikon sisällä 300 milj. ihmistä oli ottanut euron käyttöön.
The changeover from the old currencies was truly daunting; 300 million people had a new currency in a matter of weeks.
Pienistä pulmista huolimatta muutos sujui joustavammin kuin euron innokkaimmatkaan kannattajat olisivat uskaltaneet toivoa.
Despite a few glitches, the changeover was smoother than even the most enthusiastic supports of the euro could have wished.
Parlamentin tuoreen mietinnön mukaan osalla kansalaisista kahdessatoista euron käyttöön ottaneessa jäsenvaltiossa ”on kielteinen näkemys eurosta”.
According to a recent report by the European Parliament some members of the public in the 12 countries of the euro zone "have a negative perception of the euro".
Mietinnössä todetaan pahaenteisesti, että ”suuntaus on voimistumassa 1 ”.
Ominously, the report goes on to state that "this tendency is on the rise".
Kyseisen mietinnön mukaan 66 prosenttia vastanneista ilmaisi kannattavansa euroa, mikä on 11 prosenttia vähemmän kuin euron käyttöönoton yhteydessä vuonna 2002 tehdyssä kyselyssä.
In the last report, 66% of people questioned expressed their support for the currency, that's 11 points down since its introduction in 2002.
Kyseinen tulos on innostanut Euroopan parlamenttia äänestämään suurella enemmistöllä uuden tiedotuskampanjan puolesta.
This has prompted the Parliament to vote overwhelmingly in support of a renewed communication campaign to emphasise what it sees as the benefits of the euro.
Kampanjan tarkoitus on tuoda esiin parlamentin käsitykset euron tuomista eduista, joita ovat muun muassa
These include:
•hintavakaus •liiketoiminnan kustannusten pieneneminen •lainojen matalat korot •matkustamisen helpottuminen •historiallisesti matala korkotaso
• price stability • reduced transaction costs • low mortgage rates • easier travel • historically low interest rates
Kyseisen mietinnön toteutti parlamentissa alankomaalainen liberaaleja edustava parlamentin jäsen Jules Maaten, jonka mukaan ”euro on todennäköisesti yksi onnistuneimmista Euroopan unionin koskaan toteuttamista hankkeista.
The man who steered the report through the Parliament, the Dutch liberal MEP Jules Maaten, believes that "the euro is probably one of the most successful European projects ever.
Euron ansiosta meillä on ollut kaikkien aikojen pisin matalan inflaation, matalan korkotason ja hintavakauden kausi siitäkin huolimatta, että muutaman viimeksi kuluneen vuoden aikana tilanne maailmalla on ollut myrskyisä”.
Thanks to the euro we have had the longest period of low inflation, low interest rates and monetary stability ever, even if the world has been very turbulent these last few years".
Jules Maaten haluaa Euroopan keskuspankin ja Euroopan komission johtavan kampanjaa.
Mr Maaten wants the European Central Bank and the European Commission to spearhead the campaign.
Aloite kampanjaan tulee aikana, jolloin verokurin puute tietyissä EU:n jäsenvaltioissa samoin kuin Euroopan perustuslaista tehdystä sopimuksesta järjestettyjen kansanäänestysten kielteiset tulokset Ranskassa ja Alankomaissa ovat vahingoittaneet kansalaisten luottamusta euroon.
This latest initiative comes amid concerns that fiscal indiscipline in some EU member states and the results of the French and Dutch "No" votes to the European constitution have damaged confidence in the euro.
Euron käyttöönoton jälkeen sen mainetta ehkä eniten vahingoittanut seikka kuitenkin on, että varsinkin Saksassa kuluttajat katsovat jälleenmyyjien hyödyntäneen valuutan vaihtumista epäoikeudenmukaisella tavalla pyöristäessään hintoja ylöspäin.
Since the launch of the currency perhaps the most damaging aspect has been the perception by consumers, particularly in Germany, that retailers were unfairly taking advantage of the changeover to round up prices.
Tästä kokemuksesta viisastuneena Viron hallitus on päättänyt pyöristää veroja alaspäin ja valtion tukia ylöspäin.
Learning from this experience, the Estonian government has decided to round taxes down and round government subsidies up.
Kymmenestä vuonna 2004 liittyneestä uudesta jäsenvaltiosta Viro on Liettuan ja Slovenian ohella edelläkävijä euroon siirtymisessä.
Estonia, along with Lithuania and Slovenia, are frontrunners of the ten new countries that joined the EU in 2004 to change over to the euro.
Uusista jäsenvaltioista tähän mennessä seitsemän valtiota on sitonut valuuttansa euroon.
Thus far seven countries have linked their currencies to the euro.
Niiden on oltava kaksi vuotta EU:n jäseninä ”ilman vakavia jännitteitä” ennen kuin voidaan lopullisesti tarkastella, ovatko ne valmiita ottamaan euron käyttöönsä.
They will have to be members for two years "without severe tensions" prior to final examination on whether they are really ready to join the euro.
Tämän jälkeen EU:n jäsenvaltioista ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Tanska eivät ole liittyneet euroalueeseen.
That will leave only the UK, Sweden and Denmark as EU members who have not joined the euro.
” Tunnustele, katso ja kallistele”
"Feel, look and tilt"
Huhtikuussa 2005 parlamentti antoi harkitsevaisen hyväksyntänsä toimenpiteille, joiden tavoitteena on parantaa valtioiden välistä yhteistyötä valuuttaväärennösten torjumisessa.
In April of this year the Parliament gave a cautious welcome to moves aimed at improving cooperation between different countries in combating currency fraud.
Torjuakseen väärennöksiä Euroopan keskuspankki poisti kierrosta pelkästään edellisen vuoden aikana yli 44 miljoonaa euroa.
Last year alone the European Central Bank withdrew over 44 million euro from circulation to combat fraud.
Ongelmaa on pahentanut se, että laadukkailla digitaalisilla skannereilla ja kopiokoneilla tuotetaan sen verran tasokkaita jäljennöksiä, että niillä pystytään huijaamaan osaa ihmisistä.
The problem has been aggravated by high quality digital scanners and photocopiers producing replicas good enough to fool some people.
Tämän seurauksena kuusi jäsenvaltiota on ehdottanut Europolin nimittämistä valuuttaväärennöksiä torjuvaksi Euroopan tason keskusviranomaiseksi.
In response to this six states have called for Europol to be named Europe's central authority for anti forgery measures.
Parlamentti on torjunut tämän kannan ja päätynyt äänestyksen perusteella suosittelemaan, että Europol lisäisi yhteistyötään valuuttaväärennösten torjumisesta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa.
This view was rejected by the Parliament who voted to recommend that Europol increase cooperation with the existing national authorities charged with combating fraud.
Mikäli havaitset epäilyttävän eurosetelin, virallisen ohjeen mukaan sitä on tunnusteltava, katsottava tarkemmin ja lopuksi kallisteltava, jolloin toimiva hologrammi paljastaa setelin aitouden.
If you are concerned about a euro note, the official advice is to feel it, examine it closely and then tilt it to see if the hologram works correctly.
Galileo – avaruuden sisämarkkinat
Galileo - the single market goes into orbit
Olet varmasti kuullut Euroopan maatalouspolitiikasta tai kalastuspolitiikasta, mutta entä Euroopan avaruuspolitiikasta?
You may have heard of European agriculture policy, or European fisheries policy - but how about European space policy?
Se voi tuntua ensi kuulemalta kaukaa haetulta, mutta on mahdollista, että Euroopan unionilla on jo muutaman vuoden päästä omia maata kiertäviä satelliitteja.
It all sounds somewhat unworldly - until you realise that the EU is just a few years away from having its own orbiting satellites.
Tämän vuoden syyskuussa Euroopan parlamentin on tarkoitus hyväksyä miljardin euron lisärahoitus, jolla varmistetaan, että EU:n tähän mennessä kunnianhimoisimman hankkeen, Galileo-avaruusohjelman, kehitys jatkuu.
This September, the European Parliament is set to authorise a further €1 billion in funding to ensure the continued development of the Galileo space programme - arguably the EU's most ambitious project so far.
Galileo on EU:n pyrkimys luoda oma siviilialan satelliittinavigointijärjestelmä, joka on täysin riippumaton amerikkalaisesta teknologiasta.
Galileo is an attempt by the EU to create its own civilian satellite navigation system that will be entirely independent of existing American technology.
Tällä hetkellä maailmassa on kaksi tällaista järjestelmää, amerikkalainen (GPS) ja venäläinen järjestelmä (GLONASS).
At present the world has two such satellite navigation systems, the American (GPS) and the Russian (GLONASS) system.
Molemmat on kehitetty sotilaallisiin tarkoituksiin, ja vain amerikkalaista järjestelmää on onnistuttu soveltamaan siviilikäyttöön.
Both were developed by the military although only the American system has successfully been applied to civilian usage.
Miksi siis kehittää erikseen eurooppalainen järjestelmä?
Given this, why develop a specifically European system?
Päätavoitteena on Euroopan liikenneinfrastruktuurin – rautateiden, maanteiden ja vesiteiden – hallinta.
The main purpose is the management of Europe's transport infrastructure - railways, roads and sea lanes.
Galileon kannattajat sanovat, että näiden perusrakenteiden hallinta helpottuu, kun käytetään satelliittiteknologiaa.
Supporters of Galileo argue that these can be more effectively managed using satellite technology.
Lisäksi tekniikkaa voidaan soveltaa televiestintään ja väestönsuojeluun, joten sillä arvellaan olevan monenlaista kaupallista käyttöä.
In addition, the technology has telecommunication and civil protection usages which in turn should lead to diverse commercial uses.
Toivottavasti näin saadaan Galileon ylläpitämiseen tarvittavia tuloja.
Hopefully will bring the necessary financial revenues to maintain Galileo.
Hanketta koordinoivan Euroopan komission mukaan Galileon etuja ovat se, että se on todellinen julkinen palvelu, se on tarkoitettu nimenomaan siviilikäyttöön ja se on erittäin tarkka.
According to the European Commission who are coordinating the project, the relative benefits of Galileo "are that it will provide a real public service, be specifically for civilian use and offer greater precision".
Tarkkuus on satelliittien ja maa-asemien sijainnin ansiota.
This is thanks to the constellation of satellites and ground based receivers.
Galileo on saanut alkunsa maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) infrastruktuurin valtavasta lisääntymisestä.
Galileo has in essence grown out of the massive increase in Global Satellite Navigation System (GNSS) infrastructure.
Tämän teknologian vuotuisen kasvun arvioidaan olevan 25 prosenttia, ja vuoteen 2020 mennessä vastaanottimia arvellaan olevan huikeat 3 miljardia.
It is estimated that the annual growth rate of this technology is 25% and that by 2020 there will be a staggering 3 billion receivers in place.
Galileo-satelliittien laukaiseminen kaksinkertaistaa käytettävissä olevan infrastruktuurin määrän.
The launching of the Galileo satellites will double the amount of available infrastructure.
Nykyistä EGNOS-järjestelmää (Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä) on kehitetty vuodesta 1993 lähtien.
The existing EGNOS system (European Geostationary Navigation Overlay Service) has been developing since 1993.
Se on Euroopan ensimmäinen askel satelliittinavigoinnissa, ja järjestelmä käyttää 40 ympäri Eurooppaa sijaitsevaa maa-asemaa, jotka tallentavat, mukauttavat ja parantavat amerikkalaisesta GPS-järjestelmästä saatavaa tietoa.
It is in effect Europe's first step in satellite navigation and uses 40 ground stations scattered throughout Europe designed to record, adjust and improve data from the American system GPS.
Galileo on kehitetty käyttäen apuna tätä teknologiaa ja tekemällä siihen parannuksia.
Galileo has been developed using and improving upon this technology.
EU:n ja USA:n kilpajuoksu avaruuteen?
EU-US space race?
Galileon kehittäminen on tietysti herättänyt kysymyksiä siitä, kuinka se toimii GPS-järjestelmän rinnalla.
Naturally, the development of Galileo has prompted questions about exactly how it will work alongside the American GPS system.
Ovatko järjestelmät toistensa kilpailijoita vai täydentävätkö ne toisiaan?
Will they be competitors or are they mutually complementary?
Viime vuosina on syntynyt poliittinen ja taloudellinen yhteisymmärrys siitä, että paras ja itse asiassa ainoa tapa edetä on se, että Galileo ja GPS täydentävät toisiaan.
Over the last few years a political and technological consensus has emerged that compatibility between GPS and Galileo is the best, and indeed only, way forward.
Teknisenä tavoitteena on varmistaa, että kaikilla on mahdollisuus käyttää kumpaakin järjestelmää yhden ainoan vastaanottimen avulla.
The technical objective is to ensure that everyone will be able to use both GPS and Galileo signals with a single receiver.
Galileota käsittelevissä virallisissa teksteissä esiintyy huomiota herättävän usein maininta siviilikäyttö.
Nevertheless, when reading about Galileo it is impossible to miss the words "civilian use" which appear conspicuously frequently in the official literature.
Näin halutaan hälventää epäilykset siitä, että teknologiaa voitaisiin käyttää sotilaallisiin tarkoituksiin, jos EU kehittää edelleen sotilaallisia valmiuksiaan – tarvitsematta turvautua amerikkalaiseen teknologiaan.
This is clearly to play down any suspicion that the technology could one day be used for non-civilian purposes should the EU continue to develop its own military capabilities - independent of the need for American technology.
Lähtölaskenta alkaa
" Brussels, we have lift off "
Ohjelman kolmivuotinen kehitysvaihe on päättymässä, ja käyttöönottovaihe (satelliittien rakentaminen ja laukaiseminen) alkaa vuonna 2006 ja päättyy 2013.
The development phase of the programme is drawing to a close after three years and the "deployment" phase (building and launching the satellites) will begin in 2006 and be completed in 2013.
Galileo-satelliittien täysimääräisen kaupallisen hyödyntämisen odotetaan alkavan aikaisintaan vuonna 2013.
It is expected that the full commercial application of the Galileo satellites can begin in 2010 at the earliest.
Euroopan avaruusjärjestö ESA ja sen sopimuskumppanit vastaavat logistiikasta ja satelliittien laukaisemisesta kiertoradoilleen.
The European Space Agency (ESA) and outside contractors will be responsible for the logistics of putting the satellite in orbit.
Miten hanke rahoitetaan?
Who will pay for it?
Galileon käytännön edut ovat selvät, mutta on syytä muistaa, että avaruusteknologia ei ole halpaa.
While the practical benefits of Galileo are well laid out, it is worth considering that space technology does not come cheap.
Siksi Euroopan parlamentti on pohtinut sen kustannuksia tarkkaan.
This is why the European Parliament has been giving careful consideration to the cost.
Tähän mennessä EU on käyttänyt tähän hankkeeseen talousarviostaan 650 miljoonaa euroa (1).
Thus far, the EU has spent €650 million (1) of its budget on developing the project.
Rahoituksesta ovat sopineet ne valtiot, jotka ovat ESAn jäseniä.
This funding has been matched by the countries who are members of the ESA.
Satelliittien laukaiseminen kiertoradoille maksaa 2,1 miljardia euroa, josta 500 miljoonaa euroa tulee EU:n varoista.
To put the satellites in orbit will cost €2.1 billion, of which €500 million will come from EU funds.
Yksityinen sektori maksaa loput.
The private sector will provide the rest.
Sen jälkeen tarvitaan vielä 500 miljoonaa euroa (2) satelliittien kaupallista käyttöä varten vuodesta 2010 alkaen.
Once this is completed a further €500 million (2) will be needed to operate the satellite commercially from 2010.
Asiaa seuraa parlamentissa unkarilainen konservatiivijäsen Etelka Barsi-Pataky, joka on teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan jäsen.
Mrs Etelka Barsi-Pataki is the Hungarian Conservative MEP who is guiding the issue through Parliament in her role as member of the Industry, Research and Energy committee.
Hän on todennut, että kyseessä on kaikkien aikojen suurin eurooppalainen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ja siksi EU:n pitäisi kiinnittää siihen erityistä huomiota.
She says that this will be the biggest European PPP (public private partnership) ever and as such the EU should pay careful attention to it".
Barsi-Pataky kannattaa Galileota, koska se on esimerkki aidosti eurooppalaisesta hankkeesta.
Mrs Barsi-Pataki supports Galileo as it establishes a precedent as a specifically "made in Europe project".