natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi rikosoikeusjärjestelmissä olisi kuitenkin otettava enemmän huomioon uhrin kärsimät fyysiset, psyykkiset, aineelliset ja sosiaaliset vahingot ja tutkittava toimia, joiden toteuttaminen olisi toivottavaa soveliaan vastauksen antamiseksi uhrin tarpeille näillä aloilla.
In order to achieve those objectives, however, judicial systems in the field of criminal law should take greater account of the physical, psychological, material and social harm suffered by victims and consider what steps should be taken to give an adequate response to their needs in these areas.
Toisaalta ei ole syytä siihen, miksi näiden toimien – kuten sosiaalisten normien lujittaminen ja rikoksentekijän paluu yhteiskuntaan – tulisi olla oikeuden ja rikosoikeudenkäynnin muiden tavoitteiden vastaisia.
Moreover, there is no reason why these measures should conflict with other objectives of criminal law and proceedings such as strengthening social standards and reintegrating offenders.
Päinvastoin niillä voidaan auttaa tavoitteiden saavuttamisessa ja helpottaa uhrin ja rikollisten mahdollista sovintoa.
On the contrary, they may help achieve them and facilitate possible reconciliation between the victim and the offender.
Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää lujittaa rikollisten vastuun tunnetta ja tarjota heille konkreettinen mahdollisuus parannuksen tekemiseen, joka helpottaa heidän paluutaan yhteiskuntaan ja sosiaalista kuntoutusta.
It is therefore fundamental to strengthen among offenders a sense of their responsibilities and offer them a concrete possibility of reform, which will in turn facilitate their social reintegration and rehabilitation.
Olisi myös mahdollistettava sekä uhrin että rikollisen henkilökohtainen aktiivinen osallistuminen rikosoikeudenkäyntiin, kuten kaikkien muidenkin rikoksen uhriksi joutuneiden, ja otettava prosessiin mukaan myös yhteiskunta.
Likewise, personal active participation in criminal proceedings should be permitted for both the victim and the offender, as well as all those affected by the crime, and the community should also be involved.
Tämän vuoksi olisi vahvistettava säädöksiä, joilla mahdollistetaan, että kansallinen lainsäätäjä, päättävät viranomaiset ja täytäntöönpanevat elimet takaavat rangaistusten oikeudenmukaisen ja tehokkaan soveltamisen ja että näitä toimia voidaan soveltaa yhteiskunnassa.
Consequently, a body of rules should be introduced enabling the national legislator, decision-making authorities and the bodies responsible for implementation to guarantee the fair and effective application of sanctions, and to ensure that these measures can be applied in the community.
Tämä kaikki myötävaikuttaisi huomattavasti siihen, että rikosoikeudessa päästäisiin rakentavampiin ja vähemmän tukahduttaviin tuloksiin.
This would make a highly significant contribution towards ensuring that criminal justice achieves results which are more constructive and less repressive.
Vastauksena siihen, että rikosoikeusjärjestelmä ei vastannut uhrin tarpeita, 1960-luvulla syntyi teoreettinen keskustelu siitä, kuinka voitaisiin reagoida rikosten seurauksiin ja ratkaista ne siten, että sekä rikolliset että uhrit huomioitaisiin.
In the 1960s, in response to the observation that the criminal judicial system did not respond to the needs of the victim, a theoretical debate arose on how to tackle and resolve the consequences of crimes involving both offenders and their victims.
Uhreja otettiin tuskin ollenkaan huomioon prosessissa eivätkä he saaneet vastausta tärkeisiin kysymyksiin, jotka koskivat heitä uhreina.
On the one hand, victims were scarcely taken into account in the proceedings and did not receive any response to important questions which affected them as victims.
Vaikka rikollisia rangaistiin, heitä ei velvoitettu korjaamaan haittoja, joita heidän tekonsa oli aiheuttanut uhreille ja koko yhteiskunnalle.
On the other hand, even though offenders were punished, they were not required to bear any responsibility for repairing the damage which their act had caused to the victim and to the community as a whole.
Näistä syistä oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus alkoi nostaa päätään uhrin ja rikoksentekijän sovittelun muodossa 1980-luvulta lähtien.
For these reasons, from the 1980s onwards, restorative justice began to emerge in the form of mediation between the victim and the offender.
Vuonna 1998 Euroopassa oli käynnissä yli 900 sovitteluohjelmaa.
In 1998, more than 900 mediation programmes were under way in Europe.
Tällä hetkellä uhrin ja rikollisen välistä sovittelua sovelletaan Norjassa, Suomessa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Itävallassa, Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa.
At present, mediation between victims and offenders has been developed in Norway, Finland, the United Kingdom, Austria, Germany, France and Belgium.
Tanskassa, Ruotsissa, Alankomaissa, Luxemburgissa, Irlannissa, Espanjassa ja Italiassa on käynnissä monia kiinnostavia pilottihankkeita, ja monet eurooppalaiset valtiot ovat jo hyväksyneet sovittelua säätelevän lainsäädännön.
Various interesting pilot projects are being carried out in countries such as Denmark, Sweden, the Netherlands, Luxembourg, Ireland, Spain and Italy, and various European States have already adopted the corresponding legislation governing mediation.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus on myös leviämässä Itä-Euroopassa, varsinkin ehdokasmaissa.
Restorative justice is also expanding through Eastern Europe, particularly among the candidate countries for accession.
Kokeellisen ajanjakson jälkeen joitakin sovitteluohjelmia on toiminnassa Puolassa.
Following an experimental period, some mediation programmes are already in operation in Poland.
Muita Keski- ja Itä-Euroopan maita, kuten Tšekin tasavalta, Venäjä, Slovenia ja Albania, on myös ryhtynyt merkittäviin aloitteisiin.
Other countries of Central and Eastern Europe have also taken important initiatives, such as the Czech Republic, Russia, Slovenia and Albania.
Bulgariassa, Unkarissa ja Romaniassa on myös syntymässä oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alan järjestöjä ja erittäin kiinnostavia hankkeita.
Organisations linked to restorative justice and a number of highly interesting projects are emerging in Bulgaria, Hungary and Romania.
Tämä kaikki osoittaa selvästi kiivaan ja kasvavan merkityksen, jota oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus nauttii nykypäivänä.
This clearly demonstrates the unstoppable process by which restorative justice is becoming more and more important.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus voidaan määritellä yksinkertaisesti prosessiksi, jonka kautta tietyn rikoksen osapuolet selvittävät yhdessä, kuinka ratkaista rikkomuksen ja siitä tulevaisuudessa aiheutuvien ristiriitojen aiheuttamat seuraukset.
Restorative justice might be defined in simple terms as the process through which the parties with interests in a particular crime collectively decide how to resolve the consequences of the offence and its future implications.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus on toisin sanoen uusi keino käsitellä ratkaisua rikoksen aiheuttamaan ongelmaan, ja siinä kaikki osapuolet yhdessä, myös yhteiskunta suurimmassa osassa tapauksia, toimii aktiivisessa suhteessa toimivaltaisten viranomaisten kanssa.
In other words, restorative justice is a novel way of approaching the resolution of the problem created by the crime which brings together all the parties involved, including, in the majority of cases, the community, in an active relationship with the competent authorities.
Näin ollen oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus ei ole erityinen menetelmä, tekniikka tai ohjelma.
Consequently, restorative justice does not represent a specific method, technique or programme.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus välittää rikosoikeudenkäynnistä radikaalisesti uuden ja kattavan näkemyksen, jossa uhrin tarpeet asetetaan etusijalle, korostetaan positiivisesti rikollisen vastuuta ja rikolliselle tarjotaan konkreettisia mahdollisuuksia parannuksen tekemiseen tarkoituksena hänen sosiaalinen kuntouttamisensa.
Restorative justice refers to a radically new and global vision of the criminal justice process, in which the needs of the victim are placed at the forefront and offender accountability is emphasised in a positive manner, and in which offenders are offered concrete opportunities for reform with a view to their social reintegration, the aim being to resolve the manifold conflicts associated with crime.
Tämän kaiken tavoitteena on ratkaista rikokseen liittyvät lukuisat konfliktit.
Restorative justice is a scale of values which can indicate how to resolve the problems linked to all crimes at all levels.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden tavoitteena ei ole luoda rinnakkaista tai vaihtoehtoista järjestelmää nykyiselle rikosoikeudelle.
The aim of restorative justice is not to create a parallel or alternative system to the current criminal justice system.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävälle oikeudelle uhrin, yhteiskunnan ja rikoksentekijän muuttuneen suhteen aineellinen ja aineeton korjaaminen on yleisperiaate oikeudenkäynnissä.
For restorative justice, the material and non-material repairing of the disrupted relationship between the victim, the community and the offender constitutes a general guiding principle in criminal proceedings.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus liittyy sekä vähemmän vakaviin että vakaviin rikoksen muotoihin, joiden tekijöitä ovat olleet niin nuoret kuin aikuisetkin.
Restorative justice relates both to less serious forms of crime and to more serious crimes committed by both juveniles and adults.
Koska uhrin, rikoksentekijän ja heidän avustajiensa osallistuminen on yksi tämän järjestelmän avaintekijöistä, oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus suo myös konkreettisia mahdollisuuksia kansalaisten ottamiseen mukaan rikoksia koskevien kysymysten käsittelyyn rakentavalla ja konkreettisella tavalla.
Given that the active participation of the victim, the offender and their respective support services is one of the key elements of this approach, restorative justice also offers concrete opportunities for the constructive and specific involvement of citizens in crime-related issues.
Rikosoikeuden alan sovittelu on ollut tähän saakka tavallisin keino, jona oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus on ilmentynyt.
Up to now, mediation in criminal matters has been the form most commonly taken by restorative justice.
Sovittelu voitaisiin määritellä prosessiksi, johon uhrin ja rikollisen on mahdollista osallistua aktiivisesti – tähän vapaaehtoisesti suostuessaan – rikoksen aiheuttaminen ongelmien ja vaikeuksien ratkaisemiseen kolmannen riippumattoman henkilön (sovittelija) avulla.
Mediation might be defined as the process which enables the victim and the offender to play an active part, if they freely consent, in resolving the problems and difficulties caused by the crime, with the help of an independent third party (the mediator).
Yleisperiaatteet, joiden on ohjattava rikosasioiden sovittelua, ovat osapuolten vapaaehtoinen suostumus, keskustelujen luottamuksellisuus, sovittelun saatavuus rikosasioissa ja rikosoikeudenkäynnin kaikissa vaiheissa, sekä sovittelupalvelujen itsenäisyyden takaaminen rikosoikeusjärjestelmässä.
The general principles which must govern mediation in criminal matters are the free consent of the parties, the confidentiality of discussions, its availability in criminal cases and throughout all the stages of the criminal justice process, and the guaranteed autonomy of mediation services within the criminal justice system.
Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden kasvavan merkityksen ja tämän oikeuden kehitykseen, tukeen, käsitykseen ja tuntemiseen liittyvien Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtavien erojen vuoksi Belgian kuningaskunta on esittänyt hyvin kiinnostavan aloitteen, joka voi auttaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa unionissa, sillä samalla kun kuka tahansa Euroopan kansalainen voi liikkua vapaasti unionissa, hän voi myös joutua rikoksen uhriksi missä tahansa sen jäsenvaltioista.
In view of the growing importance of restorative justice and the enormous differences which exist between Member States of the European Union as regards the development, support, concept and familiarity with the practices of restorative justice, the Kingdom of Belgium has presented an extremely interesting initiative which may contribute to the creation of an area of freedom, security and justice in EU territory, bearing in mind that each Union citizen may move freely but may also be the victim of a crime in any of its Member States.
Aloitteella pyritään luomaan yhteyspisteiden verkosto, jonka tavoitteena on luoda yhteisön foorumi, jossa vaihdetaan pysyvästi teoreettisia ja käytännöllisiä tietoja ja taitoja oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävästä oikeudesta ja sen huomattavasta osasta sovittelussa.
The initiative seeks to set up a network of contact points aimed at creating an institutionalised forum for the permanent exchange of information and theoretical and practical knowledge on restorative justice and its main form: mediation.
Tämän vuoksi on perustettava virallinen eurooppalainen verkosto.
This is why an official European network should be set up.
Aloitteen pyrkimyksenä on myös, että yhteyspisteet tukisivat kaikkia unionin jäsenvaltioita, jotka kokevat tarpeelliseksi rikosasioiden sovittelun kannustamiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisen ennen 22. maaliskuuta 2006, kuten neuvoston 15. maaliskuuta 2001 annetussa neuvoston puitepäätöksessä uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyssä vahvistetaan.
The initiative also foresees that the European network of contact points should provide assistance to all the EU Member States, which are required to adopt the necessary measures, before 22 March 2006, to promote mediation in criminal cases as laid down by Article 17 of the Council Framework Decision of 15 March 2001 on the standing of victims in criminal proceedings.
Tietojen vaihdon lisäksi verkosto tukisi myös oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta koskevaa tutkimusta, myötävaikuttaisi koulutuksen ja arvioinnin pääalojen tunnistamiseen ja kehittämiseen, konferenssien ja seminaarien järjestämiseen oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden tukemiseksi ja kannustaisi parhaiden käytäntöjen vaihtoa.
Apart from the exchange of information, the network will also promote research on the topic of restorative justice, help to identify and develop the main areas for training and evaluation, organise conferences, seminars and meetings to promote restorative justice practices and stimulate the exchange of best practices.
Kaikki tämä mahdollistaisi, että Euroopan unioni kehittäisi oman näkemyksensä ja politiikkansa alalla.
This would enable the European Union to develop its own vision and its own policy in this field.
Sisällöltään Belgian kuningaskunnan aloitetta voitaisiin siis – vaikkakaan se ei merkitse minkään integroidun yhteistyöelimen perustamista – pitää tekijänä, jonka myötävaikutuksella valtiot toimivat yhteistyössä yhteisen edun mukaisella alalla ja joka näin vastaisi Tampere-neuvoston poliittisten mandaattien täyttämistä.
On the basis of its content, the initiative of the Kingdom of Belgium, even though it does not involve the creation of any real integrated cooperation body, might nevertheless be considered to be an element which will help increase cooperation among the states in an area of common interest, in line with the political mandate given by the Tampere European Council.
Esittelijä ei kuitenkaan voi olla kritisoimatta yleisesti Belgian kuningaskunnan aloitetta sekavasta ja epäjohdonmukaisesta tavasta säätää Euroopan unionin lakeja kolmannen pilarin aloilla, jotka liittyvät poliisi- ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosoikeuden alalla.
However, in view of the present proposal from the Kingdom of Belgium, your rapporteur must make a general criticism regarding the European Union's over-complex and incoherent manner of legislating in areas covered by the third pillar relating to police and judicial cooperation in criminal matters.
Jos tämä yhdistetään kykyyn, joka jäsenvaltioilla on esittää lainsäädännöllisiä aloitteita puheenjohtajakauden puolivuotiskierron myötä, on käytännössä mahdotonta valita rikospolitiikan prioriteetteja, koska jäsenvaltiot eivät ole pystyneet pääsemään yleistason sopimuksiin ja koska niiden ehdotukset ovat usein tulosta tilannesidonnaisista tai kansallisista olosuhteista.
The combination of the ability of the Member States to submit legislative initiatives and the rotational nature of presidencies, which come and go every six months, makes it virtually impossible to select the priorities for criminal policy, given that the Member States have been unable to reach overall agreements and their proposals are frequently the result of specific or national circumstances.
Esittelijä on tietoinen, että kolmannen pilarin lainsäädännöllinen nykytehtävä olisi uudistettava kiireellisesti, jotta muun muassa – jos jäsenvaltioiden aloiteoikeus säilytetään – se kirjattaisiin neuvoston yksimielisesti päättämiin rikosoikeuden prioriteetteihin ja jotta vahvistettaisiin vähintään kolmanneksen jäsenvaltioista käsittävä kynnysraja, jotta aloite olisi hyväksyttävissä.
Your rapporteur notes that the current legislative function within the third pillar should be reformed as a matter of urgency so that, inter alia, if the right of initiative of the States is maintained, that initiative will correspond to the priorities for criminal policy unanimously decided by the Council, and at the same time a threshold will be set of at least one-third of Member States for an initiative to be deemed admissible.
Esittelijä katsoo kuitenkin, että aloitteessa on vakavia puutteita lähtien oikeusperustan väärästä valinnasta aina oikeudellisen tekniikan merkittäviin puutteisiin, joita ovat vakavat laiminlyönnit mitä tulee tarpeeseen säätää vähimmäisrakenteesta, joka käsittää verkoston toiminnan takaamisen ja sen tehtävien määrittelyn takaavan sihteeristön.
Nevertheless, your rapporteur considers that the initiative also presents serious defects, starting with the incorrect choice of legal basis and ending with important defects of legal technique, accompanied by serious omissions as regards the need to provide a minimum structure with a secretariat which will guarantee its functioning and the definition of its tasks.
Ensinnäkin esittelijä asettaa epäilyksenalaiseksi aloitteen legitimiteetin sen mainitessa oikeusperustaksi EU:sta tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joka voi olla perustana vain valittaessa oikeudellisen välineen muotoa (tässä tapauksessa päätös).
First of all, your rapporteur questions the legitimacy of the initiative, which cites as its legal basis Article 34(2)(c) TEU, which can be used as a legal basis only as regards the choice of legal form (in this case a 'decision').
Tästä syystä esittelijä katsoo, että aloite voisi perustua SEU:n 31 artiklan a ja c alakohtiin, koska niitä pyritään helpottamaan, nopeuttamaan ja parantamaan yhteistyötä.
Bearing in mind the content, your rapporteur considers that the initiative could be based on Article 31(a) and (c) TEU, since it seeks to facilitate, accelerate and improve cooperation.
Tämän vuoksi oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokuntaa on pyydetty antamaan asiasta lausunto parlamentin työjärjestyksen 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
The Committee on Legal Affairs and the Internal Market has been asked for its opinion on the matter pursuant to Rule 63(2) of Parliament's Rules of Procedure.
a) Aloitteen tavoitteen selkeä osoittaminen, jotta se ei johtaisi harhaan sisällöltään, korostamalla sitä, että rikosasioiden sovittelu on oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden tärkein ilmentymismuoto ja että jäsenvaltioiden on sovellettava sitä ennen 22. maaliskuuta 2006 neuvoston puitepäätöksen 2002/220/YOS 17 artiklan mukaisesti.
(a) giving a clear indication of the purpose of the initiative so that there is no misunderstanding as to its content, emphasising that mediation in criminal cases is the most important manifestation of restorative justice and that the Member States must apply it before 22 March 2006, as laid down by Article 17 of Council Framework Decision 2002/220/JHA.
Tämän seurausta ovat tarkistus 1 ja osittain tarkistukset 24, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 42, 44, 47, 50, 54.
This is the reason for amendments: 1, part of 24, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 42, 44, 47, 50 and 54;
Tämän seurausta ovat tarkistukset 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 12.
This is the reason for amendments: 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10 and 12;
c) Mainita tarkoituksenmukaiset säännökset tai syyt, joilla perustellaan eurooppalaisen verkoston perustamista alalla, tai normit, joilla säännellään mahdollisuutta tukea joitakin hankkeita, jotka kuuluisivat verkoston tavoittelemien päämäärien piiriin.
(c) referring to the relevant provisions or reasons which justify the need to set up a European network and the rules which provide for the possibility of subsidising certain projects which would correspond to the network's objectives.
Tätä varten on ehdotettu tarkistuksia 8, 11, 13, 14, 15, 16, 18.
This is the subject of amendments: 8, 11, 13, 14, 15, 16 and 18;
d) Ehdottaa sihteeristön perustamista, joka on välttämätöntä, sillä ilman sitä verkoston toiminta on mahdotonta.
(d) proposing that a secretariat be set up, which is vital since the network will be unable to function without it.
Toisaalta sihteeristön kustannusten minimoimiseksi ja jo olemassaolevien synergioiden hyödyntämiseksi ehdotetaan sihteeristön liittämistä erillisenä yksikkönä eurooppalaisen rikoksentorjuntaverkoston sihteeristöön.
It is also proposed that the secretariat be included, as a separate unit, within the existing secretariat of the European Crime Prevention Network so as to reduce operating costs to a minimum and benefit from existing synergies.
Sihteeristön tehtävät ja vastuut on myös määritelty ja vahvistettu, ja ehdotetaan, että sen toiminnan kustannukset maksettaisiin unionin yleisestä talousarviosta SEU:n 41 artiklan mukaisesti.
Its tasks and responsibilities have also been defined, and it is proposed that its operational expenditure should be charged to the general budget of the EU in accordance with Article 41 TEU.
Tästä syystä on esitetty tarkistukset 17, 25, 38, 49, 55, 56.
This is the reason for amendments: 17, 25, 38, 49, 55 and 56;
e) Poistaa tekstiä sääntelevästä osuudesta, koska sillä ei ole sitovaa luonnetta ja sisältö on tahdonilmaisu tai poliittinen julistus.
(e) deleting text from the articles because it has no binding value and its content is more a political statement of intent.
Tarkistusehdotukset 26, 38 ja 39.
Amendments 26, 38 and 39;
Asia: Seuraavan lainsäädäntöehdotuksen oikeusperusta: Belgian kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen antamiseksi kansallisten yhteyspisteiden eurooppalaisen verkoston perustamisesta oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta varten (11621/2002 – C5-0467/2002 – 2002/0821(CNS)).
Subject: Legal basis of the Initiative of the Kingdom of Belgium with a view to the adoption of a Council Decision setting up a European Network of National Contact Points for Restorative Justice
Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta pyysi 29. tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tutkimaan seuraavan ehdotuksen oikeusperustan: Belgian kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen antamiseksi kansallisten yhteyspisteiden eurooppalaisen verkoston perustamisesta oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta varten (11621/2002 – C5-0467/2002 – 2002/0821(CNS)).
By letter of 29 January 2003 the Committee on Citizens’ Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs asked for a verification of the legal basis of the Initiative of the Kingdom of Belgium with a view to the adoption of a Council decision setting up a European Network of National Contact Points for Restorative Justice ( C5-0467/2002 - 2002/0821(CNS)).