natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viime vuosina on herännyt kysymys siitä, mikä on paras tapa edetä, kun avaruuspolitiikkaa halutaan kehittää Euroopan unionissa jatkuvasti muuttuvassa ympäristössä ja niin, että myös kansainvälisen yhteistyön merkitys otetaan samalla huomioon.
In recent years, however, the question has been how a space policy can best be pursued at Union level, given the ever-changing context and the scale of international cooperation.
ESAn ministerikokous on pohtinut avaruuteen ja ilmailu- ja avaruusteollisuuteen liittyviä ongelmia, ja näiden pohdintojen tulokset koottiin myöhemmin "ESA-komitean" yhteiseen asiakirjaan ja sisällytettiin tiedonantoon, jonka komissio osoitti Euroopan parlamentille.
The problems of space and the aerospace industry have been discussed by the ESA Council and subsequently spelt out in a joint Commission-ESA document, later incorporated in a Commission communication to Parliament.
Tässä yhteydessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kuudennessa puiteohjelmassa avaruusala liitettiin kolmen ensisijaisen tärkeän aihealueen joukkoon.
It was against this background that the space sector has been identified as a priority field under the sixth framework programme for research and technological development.
Galileon avulla Euroopan teollisuudella on mahdollisuus päästä erityisen kehittyneille markkinoille, jotka laajenevat nopeasti koko maailmassa, ja Galileosta saadaan vahvoja kannustimia koko avaruusjärjestelmän kehittämiselle.
Parliament has expressed strong support for Galileo, which will enable European industry to gain access to a rapidly expanding world market with a particularly high skill level and give a powerful boost to the space system as a whole.
Alyssandrakisin ja myöhemmin Langenhagenin ja Glanten laatimien mietintöjen yhteydessä parlamentti esitti perustellun lausuntonsa komission ehdottamista toimintalinjoista neuvoston suostumuksella.
When it adopted the Alyssandrakis report, and later the Langenhagen and Glante reports, Parliament delivered its reasoned opinion on the guidelines proposed by the Commission in agreement with the Council.
Esittelijä muistuttaa mainituista mietinnöistä siltä osin, että avaruustoiminnan perustoja pitää lujittaa ja niiden etujen hyödyntämiseksi (yhteiskunnan ja talousjärjestelmän hyväksi), joita tieteen ja talouden kehityksestä saadaan, ja lisäksi se haluaa kiinnitettävän huomiota Galileo-hankkeesta saatuihin konkreettisiin tuloksiin.
The rapporteur would draw attention to those reports, as regards the need both to consolidate the bases for space-related activities and to exploit the advantages – for society and the economic system – deriving from scientific and economic development, as well as to the practical results achieved by the Galileo project.
SYYT VIHREÄN KIRJAN LAATIMISEEN
REASONS FOR THE GREEN PAPER
Vihreässä kirjassa avaruuspolitiikka sijoitetaan osaksi maailmaa, joka on jatkuvassa muutoksessa, ja siinä asetetaan tavoitteeksi tehostaa eurooppalaista avaruuspolitiikkaa.
The Green Paper places space policy in a global context undergoing great change and sets out to increase its effectiveness.
Avaruuspolitiikan merkitystä korostetaan voimakkaasti kahden eri suuntauksen voimistumisen myötä.
The greater emphasis on the importance of European space policy is due to the fact that two contrasting trends have become more marked.
Toisaalta avaruusalaa on erityisesti Euroopassa kohdannut kriisi, joka on pahentanut tilannetta huomattavasti televiestintämarkkinoiden ja kantorakettien vahvan kilpailutilanteen vuoksi jopa niin pitkälle, että vaikka tällä alalla oli jo alettu menestyä kansainvälisillä markkinoilla, sen olemassaolo on nyt vaarassa.
On the other hand, the space sector – especially the European space sector – has been hit by a crisis which has greatly worsened the situation, on account of the difficulties on the telecommunications market and the keen competition as regards launchers, to the point of endangering the very survival of a sector that had secured a substantial international presence.
Tämä ennennäkemätön kriisi yllytti parlamentin äänestämään päätöslauselmasta (juuri ennen ESAn ministerineuvoston kokousta toukokuussa 2003) ja kehottamaan neuvostoa käsittelemään kiireellisesti avaruusalan taloudellisia ja teknisiä vaikeuksia.
This unprecedented crisis led Parliament to adopt a resolution (just before the ESA Council meeting in May 2003) calling on the Council to address itself as a matter of urgency to the financial and technical difficulties of the space sector.
Euroopan parlamentin pyrkimyksenä on estää se, että yksi avaruuspolitiikan tärkeimmistä osa-alueista vaarantuu vieden mukanaan myös koko eurooppalaisen avaruuspolitiikan.
Parliament was anxious to prevent one of the twin foundations of European space policy from being weakened, as this would undermine European space policy as such.
Samassa yhteydessä parlamentti kehotti jäsenvaltioita unohtamaan ne yhteisen hankkeen erot, jotka olivat jarruttaneet Galileo-ohjelman käynnistämistä.
In the same resolution it also called on the Member States to rise above their disagreements over the common endeavour, which had held up the launch of the Galileo programme.
Kumpikin kehotus sai osakseen ESAn ministerineuvon myönteisen reaktion.
The ESA Council has responded favourably to both these requests.
TÄRKEIMMÄT VALINNAT
PRIORITY DECISIONS
Vihreään kirjaan on myös liitetty analyysi avaruuteen liittyvistä ongelmista sekä sellaisia valintoja koskevia kysymyksiä, joiden pitäisi varmistaa eurooppalaisen avaruuspolitiikan tulevaisuus.
In addition to discussing the problems of space, the Green Paper raises questions about the decisions to be taken to ensure that European space policy has a future.
Kysymyksissä pohditaan suhdetta, joka on Euroopan itselleen asettamien tavoitteiden ja niiden resurssien välillä, joita tarvitaan sellaisen teollisuuspohjan luomiseksi, joka varmistaa mahdollisuudet hyödyntää avainteknologiaa tätä tavoitetta silmällä pitäen.
The questions revolve around the relationship between Europe’s ambitions and the resources needed to provide an industrial fabric affording access to the technologies essential for achieving the above goal.
Joihinkin kysymyksiin komission pitää vastata valkoisella kirjalla ja tähän mennessä pidettyjen kuulemisten pohjalta.
Some of the questions will have to be answered by the Commission itself in the White Paper, among other things in the light of the consultations (workshops) that have taken place.
Jotkin kysymykset on kuitenkin osoitettu parlamentille, koska ne koskevat sitä roolia, jossa parlamentti aikoo toimia, ja niitä ensisijaisen tärkeitä valintoja, jotka on tehtävä niin, että otetaan selkeästi huomioon avaruuden geopoliittinen merkitys.
Other questions, however, are addressed to Parliament because they relate to the role that Europe intends to play and the priority decisions to be taken, proceeding from awareness of the geopolitical significance of space.
Ehdotus Euroopan perustuslaista, jonka valmistelukunta esitti hallitustenväliselle konferenssille, sisältää merkittäviä sääntöjä, jotka luovat eurooppalaiseen avaruuspolitiikkaan selkeän perustan.
The proposed Constitution which the Convention has sent to the Intergovernmental Conference contains very important provisions that establish a specific legal basis for European space policy.
Virasto, jota koskeva toimivalta osoitetaan valmistelukunnan ehdotuksessa neuvostolle, on avoin kaikille jäsenvaltioille, jotka haluavat ottaa siihen osaan ns. rakenteellisen yhteistyön menetelmän mukaisesti.
The Agency, which, according to the Convention proposal, would be placed under the authority of the Council, would be open to all Member States wishing to participate and operate in accordance with the ‘structured cooperation’ method.
Mietinnön esittelijä muistuttaa, että edelleen valmistelukunnan ehdotuksen 1.3 ja 1.4 artiklassa todetaan, että unionin päämääränä on "edistää rauhaa, omia arvojaan sekä kansojensa hyvinvointia" ja että suhteissaan muihin maailman osiin se "edistää osaltaan rauhaa, turvallisuutta, maapallon kestävää kehitystä".
Article I-3(1) and (4) of the Convention proposal state that ‘The Union’s aim is to promote peace, its values and the well-being of its peoples’ and that, in its relations with the wider world, the Union shall ‘contribute to peace, security, [and] the sustainable development of the earth …’.
On kuitenkin tunnustettava, että raja turvallisuuden ja puolustuksen (henkilökohtaisen ja koko maapallon) välillä on hyvin kapea.
It has to be admitted that the dividing line between the concept of security and the concept of defence (of individuals and of the planet) is very fine.
Turvallisuuteen liittyvistä ongelmista on kuitenkin tullut olennaisen tärkeä asia myös Euroopalle.
On the other hand, security has become a vital issue for Europe as well.
Tässä vaiheessa halutaan tehdä viittaus Yhdysvaltojen avaruusstrategiaan, sillä se on ainoa valtio, joka käyttää avaruutta globaalin strategian tukena sotilaallisiin tarkoituksiin ja tiedustelupalvelutarkoituksiin sekä maansa yritysten kaupallisen toiminnan hyväksi.
At this point it is necessary to mention to space strategy of the United States, the only power that uses space to further a global strategy, for military and intelligence purposes and to help protect the commercial interests of its industry.
Yhdysvaltojen avaruusalan ylivalta liittyy tutkimuspolitiikkaan ja puolustuspolitiikkaan, jotka vetävät voimakkaasti eteenpäin amerikkalaisia yrityksiä, mutta tukevat myös sellaisten yritysten suojelujärjestelmää, jotka valmistavat sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja strategisia komponentteja, mikä on herättänyt jonkin verran vastalauseita.
US space supremacy is built, as well as on research and defence policies which act as a powerful driving force for American firms, on a system for protecting companies that produce strategic components for military use, which gives rise to some objections.
Yhdysvaltojen avaruusalaan käyttämät varat olivat vuonna 2001 yli 60 prosenttia maailman tehdasvalmistemarkkinoista, kun taas Euroopassa vastaava luku oli 14 prosenttia, ja vertailun tulos on vieläkin jyrkempi, kun tarkastellaan julkisten menojen ja sotilasmenojen välistä eroa.
Official US space expenditure was equivalent in 2001 to more than 60 % of the world market in manufactured goods, compared with 14 % for Europe.
Tässä vaiheessa voidaan vahvistaa joitakin virstainpylväitä.
There are a number of established facts which might usefully be stressed.
On ehdottoman tärkeää, että pyritään kehittämään liikennekapasiteettia tunnustamalla, että vaatimukseen itsenäisistä mahdollisuuksista päästä avaruuteen voidaan kehittää "joustava" ratkaisu niin, että hyödynnetään osittain kolmansien maiden (Venäjän) valmiuksia kaupallisen toiminnan tai yhteistyösopimusten kautta.
It is also necessary to focus on development of a carrying capability, while recognising that the need for independent access to space can be met by means of a ‘flexible’ response, making use to some extent of the capabilities of non-member countries (Russia) on a commercial basis or under cooperation agreements.
Jotta saataisiin aikaan kannattavia sopimuksia ja merkittävää yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa, on kuitenkin tärkeää ottaa käyttöön vankka teknologinen perusta ja hyödyntää asianmukaista osaamista.
However, to secure advantageous agreements with international partners, whereby cooperation would not be based on a superior-underling relationship, it is necessary to have solid technological bases and the appropriate skills to contribute.
Tasapainoisten suhteiden luomiseksi on myös välttämätöntä yhdenmukaistaa kaupallisia sääntöjä ja niitä sääntöjä, jotka liittyvät markkinoille pääsyyn.
Furthermore, to establish balanced relations, trading and market access rules need to be harmonised.
Euroopan pitää edelleen jatkaa osallistumistaan amerikkalaisiin ohjelmiin (NASA), jotka koskevat avaruustiedettä ja joiden kautta se lähettää ihmisiä avaruuslennoille, jotka järjestetään nykyään kokonaan kansainvälisen avaruusaseman (ISS) puitteissa.
Europe must continue to take part in American (NASA) space science programmes and in manned flights, which today are organised entirely under the umbrella of the international space station, an extraordinary example of space cooperation for strictly scientific and peaceful purposes.
Euroopan pitää omalta osaltaan edistää asianmukaisesti tavalla uudenlaisten infrastruktuurien kehittämistä, ja tähän liittyy myös planeettojen välisten tehtävien tukemista niin, että lujitetaan samalla Venäjän kanssa aloitettua yhteistyötä (SOJUZ -KOROU).
It must provide its expertise to help develop new infrastructure designs, among other things to assist new interplanetary missions, consolidating the cooperation already begun with Russia (Soyuz-Kourou).
Näitä osallistumistilaisuuksia ei voida arvioida pelkästään taloudellisten kriteereiden pohjalta, koska on myös otettava huomioon tieteeseen, teknologiaan ja teollisuuteen heijastuvat vaikutukset.
These forms of participation cannot be assessed solely according to financial criteria, because the scientific, technological, and industrial repercussions must also be taken into account.
ONGELMANA RESURSSIT
PROBLEM OF RESOURCES
Kuten jo aiemmin on pantu merkille, avaruusalaa tuetaan kaikkialla julkisen kysynnän kautta, koska yksityinen kysyntä on niin marginaalista ja keskittyy viestintään, pysyvien investointien synnyttämiin kustannuksiin ja niiden hoitamiseen sekä kaikkiin niihin riskeihin, joita tällä alalla esiintyy.
As has already been noted, the space sector everywhere rests on public demand, given the marginal nature of private demand, confined to communications, the cost of fixed capital equipment and its maintenance, and the magnitude of the risks involved.
Yksikään yksityinen sijoittaja ei kykenisi investoimaan suoraan kantoraketteihin ja vielä vähemmän avaruuslentoihin.
No private investor could afford to invest directly in launchers, let alone in space flight.
Kaikkien teknologian alojen toiminta on kallista ja markkinavolyymit ovat pienet.
The technological fields are all costly, and market volumes are limited.
Julkinen kysyntä, joka tukee ilmatieteen, televiestinnän, kansalaisten turvallisuuden, maatalous- ja kalastuspolitiikan alaan liittyviä kansalaisia hyödyntäviä avaruussovelluksia, riippuu joka tapauksessa eurooppalaisen avaruuspolitiikan tavoitteista, mutta myös siitä, miten edistyy se puolustusvirastoa koskeva hanke, jonka on tarkoitus toimia siihen osallistuvien jäsenvaltioiden välisen rakenteellisen yhteistyön pohjalta.
Official demand in support of space applications for citizens, especially in the areas of meteorology, telecommunications, public security, and agricultural and fisheries policies, depends in any case on the aims of European space policy and also on developments in the wake of the plan to set up a defence agency operating on the basis of structured cooperation among those Member States which decide to take part.
Galileon pohjalta alkuun pantujen kolmen merkittävän eurooppalaisen ohjelman puitteissa on tarpeen vauhdittaa GMES-aloitetta, jotta ympäristöä voitaisiin seurata jatkuvasti ja estää luonnonkatastrofit, ja tämä toteutetaan lisäämällä mahdollista kysyntää.
Regarding the main European programmes, which have begun with Galileo, the GMES initiative, relating to continuous environmental monitoring and disaster prevention, needs to be speeded up so as to generate potential demand.
GMES-hankkeella onkin kaksinkertainen tarkoitus, koska sitä voidaan hyödyntää niin ympäristön kuin turvallisuudenkin hyväksi, ja siihen liittyvät sovellukset koskevat kysyntää sekä yleisesti että puolustuksen osalta.
GMES has dual environmental and security uses, and its applications cover both civil and defence-related demand.
Eurooppalaisen avaruuspolitiikan tavoitetta pitää tukea asianmukaisin resurssein, joita saadaan palvelujen julkisen kysynnän, tutkimuksen ESA-ohjelmien ja markkinoiden kautta.
The ambition underlying European space policy must be backed by the necessary resources, originating from official demand for services, research, ESA programmes, and the market.
Euroopan unionin ja ESAn väliset ongelmat johtuvat myös tästä sekä siitä uudesta tehtäväjaosta, joka on välttämätön sen vuoksi, että eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta on muodostunut niin tärkeä ala.
The problem of the relationship between the Union and the ESA also arises in this connection, as well as in connection with the new definition of roles necessitated by the pride of place that will have to be accorded to European space policy.
ESA-ohjelmalle on luonteenomaista budjettitasapaino ja varat, joita se saa jäsenvaltioilta, jotka sopivat lukuisista eri hankkeista, joihin niitä kannustetaan nk. oikeudenmukaisella palautumalla ( juste retour ).
The ESA programme has a stable budget, and member countries, which agree on the various projects, jointly contribute resources, encouraged to do so by the fair return.
Vähennettiinpä ESAn käytössä olevia varoja minkä verran tahansa, menetettyjä varoja ei korvata vastaavalla määrällä varoja, joita saadaan EU:lta yhteisiä avaruusohjelmia varten.
If the ESA budget were to be reduced to any extent, an equivalent increase in the resources provided by the EU for common space programmes would not offset the loss.
Komission pitää myös arvioida, saavutetaanko niillä päämäärillä, joita Euroopan unioni tavoittelee yhteisön politiikan kautta (lujitetun yhteistyön ohjelmilla, joiden kohdalla ei ole varmaa, voidaanko oikeudenmukaisen palautuman sääntöä soveltaa), erilainen tapa hallita resursseja, ja miten ESAn ja Euroopan unionin välistä yhteistyötä voitaisiin toteuttaa.
The Commission must also determine whether the aims that the Union intends to pursue through a ‘Community’ policy (under enhanced cooperation programmes, to which it is doubtful that the fair return rule could apply) might entail different resource management methods.
Yhteistyö on ratkaisevan tärkeä tekijä avaruusstrategiassa, jossa on hyödynnettävä perustutkimuksen ja huipputeknologian tutkimuksen alalta saatuja kokemuksia sekä ESAn asiantuntemusta, ja samanaikaisesti valmistelukunnan ehdotuksessa ESA on sijoitettava avoimeen näkymään eurooppalaisesta avaruusohjelmasta.
Another question relates to the form of cooperation between the ESA and the Union, a key aspect of a space strategy that must take advantage of the basic research and advanced technology experience and the concentration of professional expertise to be found in the ESA, which at the same time has to be fitted into the prospect opened up by the Convention’s proposal for a European space programme.
14.heinäkuuta 2003 ALUEPOLITIIKKA-, LIIKENNE- JA MATKAILUVALIOKUNNAN LAUSUNTO
14 July 2003 OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL POLICY, TRANSPORT AND TOURISM
komission vihreästä kirjasta Euroopan avaruuspolitiikasta
on European Space Policy
Valmistelija: Christine de Veyrac
Draftsman: Christine de Veyrac
Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta nimitti kokouksessaan 24. huhtikuuta 2003 valmistelijaksi Christine de Veyracin.
The Committee on Regional Policy, Transport and Tourism appointed Christine de Veyrac draftsman at its meeting of 24 April 2003.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 10. kesäkuuta ja 8. heinäkuuta 2003.
It considered the draft opinion at its meetings of 10 June 2003 and 8 July 2003.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset äänin 32 puolesta, 5 vastaan ja 3 tyhjää.
At the latter meeting it adopted the following conclusions by 32 votes to 5, with 3 abstentions.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Rijk van Dam (varapuheenjohtaja ja puheenjohtajana), Gilles Savary (varapuheenjohtaja), Christine de Veyrac (valmistelija), Sylviane H. Ainardi, Rolf Berend, Philip Charles Bradbourn, Felipe Camisón Asensio, Jean-Maurice Dehousse (Bernard Poignant'n puolesta), Jan Dhaene, Den Dover (James Nicholsonin puolesta), Alain Esclopé, Giovanni Claudio Fava, Jacqueline Foster, Mathieu J.H. Grosch, Catherine Guy-Quint (Ewa Hedkvist Petersenin puolesta), Konstantinos Hatzidakis, Georg Jarzembowski, Giorgio Lisi, Nelly Maes, Emmanouil Mastorakis, Erik Meijer, Bill Miller (Brian Simpsonin puolesta), Enrique Monsonís Domingo, Francesco Musotto, Peter Pex, Joaquim Piscarreta (Luigi Cocilovon puolesta), Samuli Pohjamo, Reinhard Rack, Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya, Dana Rosemary Scallon, Agnes Schierhuber (Dieter-Lebrecht Kochin puolesta), Ingo Schmitt, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Hannes Swoboda (Wilhelm Ernst Piecykin puolesta), Joaquim Vairinhos, Ari Vatanen, Herman Vermeer, Mark Francis Watts ja Brigitte Wenzel-Perillo (Sérgio Marquesin puolesta.
The following were present for the vote: Rijk van Dam (vice-chairman and acting chairman), Gilles Savary (vice-chairman), Christine de Veyrac (draftsman), Sylviane H. Ainardi, Rolf Berend, Philip Charles Bradbourn, Felipe Camisón Asensio, Jean-Maurice Dehousse (for Bernard Poignant), Jan Dhaene, Den Dover (for James Nicholson), Alain Esclopé, Giovanni Claudio Fava, Jacqueline Foster, Mathieu J.H. Grosch, Catherine Guy-Quint (for Ewa Hedkvist Petersen), Konstantinos Hatzidakis, Georg Jarzembowski, Giorgio Lisi, Nelly Maes, Emmanouil Mastorakis, Erik Meijer, Bill Miller (for Brian Simpson), Enrique Monsonís Domingo, Francesco Musotto, Peter Pex, Joaquim Piscarreta (for Luigi Cocilovo), Samuli Pohjamo, Reinhard Rack, Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya, Dana Rosemary Scallon, Agnes Schierhuber (for Dieter-Lebrecht Koch), Ingo Schmitt, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Hannes Swoboda (for Wilhelm Ernst Piecyk), Joaquim Vairinhos, Ari Vatanen, Herman Vermeer, Mark Francis Watts and Brigitte Wenzel-Perillo (for Sérgio Marques).
Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Regional Policy, Transport and Tourism calls on the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
Yleiset seikat
General points
6. korostaa ennennäkemätöntä kriisiä, joka vaikuttaa tällä hetkellä satelliittialan talouteen, ja sen seurauksia erityisesti kantoraketteja koskevaan politiikkaan; odottaa malttamattomasti kantoraketteja koskevaa komission tiedonantoa;
Draws attention to the unprecedented crisis currently affecting the satellite industry and the repercussions of that crisis, in particular for launcher policy; awaits with impatience the communication to be presented by the European Commission on launchers;
11. korostaa, että Euroopan avaruusohjelman laatiminen on toteutettava tiiviissä yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa ja on kuultava asiaan liittyviä toimijoita, pk-yritykset mukaan lukien, jotta laajennetaan avaruuspolitiikan innovaatioiden soveltamisalaa;
Emphasises that any European space programme must be developed in close cooperation with the European Space Agency and in consultation with all the groups concerned, including SMUs, with a view to increasing the range of applications of the innovations stemming from space policy;
16. on huolissaan, etteivät nuoret ole kiinnostuneita tieteellisistä ammateista, ja haluaa edistää kiinnostusta alaa kohtaan tekemällä kyseisistä ammateista houkuttelevampia; muistuttaa tähän liittyen, että eurooppalaisia järjestöjä ja niiden toimintaa ei tunneta riittävästi, sillä NASA tunnistetaan toisinaan paremmin kuin Euroopan avaruusjärjestö;
Is concerned at the lack of interest on the part of young people in science-based occupations, and hopes to encourage careers in those occupations by making them more attractive; draws attention, in that connection, to the low profile of European bodies and their programmes, with NASA sometimes enjoying higher recognition levels than the European Space Agency itself;
Alueellinen yhteenkuuluvuus, aluesuunnittelu ja kestävä kehitys
Regional cohesion, regional planning and sustainable development
10. syyskuuta 2003 LOPULLINEN A5-0295/2003 ***I
10 September 2003 FINAL A5-0295/2003 ***I