natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. katsoo, että koheesiopolitiikka on unionin ja Euroopan yhdentymisprosessin keskeisiä politiikkoja; katsoo, että sekä Euroopan yhteisöllä että jäsenvaltioilla on tehtävänsä sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisessa,
D. whereas cohesion policy is one of the fundamental policies of the Union and of the European integration process; whereas both the European Community and the Member States have a role to play in attaining social and economic cohesion,
E. katsoo, että koheesiopolitiikka, joka hyödyttää vähemmän kehittyneiden alueiden lisäksi koko unionia, pitää suunnata ennen kaikkea kestävään kehitykseen ja siten ennen kaikkea ehdokasvaltioiden tarpeisiin vastaamiseen ja samanaikaisesti on varmistettava toimet nykyisten jäsenvaltioiden jälkeenjääneiden ja taloudellista rakenneuudistusta läpikäyvien alueiden hyväksi samoin kuin toimenpiteiden laatu, yksinkertaistaminen ja läheisyysperiaatteen noudattaminen,
E. whereas cohesion policy, which benefits not only the less-developed regions but the Union as a whole, must be focused on sustainable development as the principal means of tackling the needs of the applicant countries while at the same time, ensuring that actions are focused on the regions of the current Member States which are less developed or undergoing restructuring and, lastly, ensuring improved quality, streamlining and subsidiarity,
F. katsoo, että koheesiopolitiikka on työkalu solidaarisuutta, yhteistyötä ja uudelleen jakoa varten ja tässä mielessä se on yhteisön sisäpoliittinen vastatoimi talouden hallitsemattomalle maailmanlaajuistamiselle,
F. whereas cohesion policy is a tool for solidarity, cooperation and redistribution, and in this sense it is a European internal policy response to uncontrolled economic globalisation,
G. katsoo, että koheesiopolitiikasta viime vuosina saatujen tulosten ansiosta jäsenvaltioiden välisiä eroja on pystytty vähentämään, mutta että samanaikaisesti eräiden jäsenvaltioiden sisällä alueiden väliset erot ovat kasvaneet, joten EU:n eri alueiden välinen taloudellinen ja sosiaalinen epätasapaino on edelleen olemassa, mikä näkyy siinä, että heikommin menestyvillä alueilla on yhteisön keskiarvoa huomattavasti suurempi työttömyys ja köyhyys, matala koulutustaso, puutteellisesti varoja infrastruktuuria varten, heikosti kehittynyt tutkimus- ja innovaatiosektori sekä johtaviin alueisiin verrattuna alhainen kilpailukyky,
G. whereas disparities between the various countries have been reduced in recent years thanks to the cohesion policy, yet at the same time the disparities between the regions in certain Member States have increased so that major economic and social imbalances remain among the European Union's different regions, reflected in unemployment and poverty rates much higher than the Community average, low levels of education and training, inadequate infrastructures, backwardness in research and innovation, and levels of competitiveness lower than in the more advanced regions,
H. ottaa huomioon, että aluepolitiikan tulokset ovat eri jäsenvaltioissa osaksi hyvin erilaisia,
H. whereas regional policy in the individual Member States has in part had very mixed results,
I. toteaa, että nykyiseen koheesiopolitiikkaan menee lähes 30 prosenttia varoista ja että se koskee yli 30:tä prosenttia väestöstä,
I. whereas the current cohesion policy absorbs scarcely 30% of resources and covers over 30% of the population,
J. katsoo, että koheesiopolitiikan onnistuminen on pitkälti riippuvainen sen rahoitukseen myönnetyistä varoista ja että rakennerahastoille tällä ohjelmakaudella varattu 0,45 prosenttia yhteisön bruttokansantuotteesta on määrältään riittämätön ja että sen alittaminen merkitsisi koheesiotavoitteiden saavuttamisen vaarantumista laajentumisen vuoksi; katsoo, että tämän osuuden saavuttamisessa on vielä hallinnollisia ongelmia,
J. whereas the success of the cohesion policy depends to a large extent on sufficient financial resources being made available to fund it and whereas the current rate of 0.45% of Community GDP earmarked for the Structural Funds for the current programming period represents an inadequate level below which it is not possible to go without seriously jeopardising the success of cohesion objectives in the run-up to enlargement; whereas administrative problems still remain in taking up this rate,
K. katsoo, että EIP:n sitoutuminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikkaan on lisääntynyt, koska se on myöntänyt lisää resursseja rakenne- ja aluepoliittisiin toimiin,
K. whereas the EIB has increased its commitment to economic and social cohesion policy, by contributing more resources to structural and regional policy actions,
L. katsoo, että on alustavasti hylättävä kaikki yritykset EU:n koheesiopolitiikan "uudelleenkansallistamiseksi", koska ne merkitsisivät perusteetonta vastuun poistamista EU:lta alueiden välisen epätasapainon torjumisessa,
L. whereas it is essential to reject from the outset any attempt to 'renationalise' the EU's cohesion policy, because this implies that responsibility for overcoming regional disparities is unjustifiably being withdrawn from the EU,
M. katsoo, että aluepolitiikan tarkoituksena ei ole luoda uusia pitkäaikaisia tukia, vaan tavoitteena on ennemminkin aluepolitiikan tekeminen tarpeettomaksi pitkällä aikavälillä,
M. whereas the purpose of regional policy is not to establish a number of permanent recipients of aid, but rather to make itself redundant in the long term,
N. katsoo, että alueellisen koheesion käsite on merkittävä osa yhteenkuuluvuutta ja että eurooppalainen aluekehitysmalli voi tarjota merkittävän panoksen unionin alueen tasapainoiselle ja yhdenmukaiselle kehitykselle,
N. whereas, furthermore, the concept of 'territorial cohesion' is an important element of the cohesion process and whereas the European spatial development perspective (ESDP) can make a substantial contribution to the balanced and harmonious development of the Union's territory,
O. katsoo, että epätasapainon korjaamisessa aluepolitiikan ainoana kriteerinä ei saa olla tuen myöntäminen vähemmän kehittyneille alueille, joiden bruttokansantuotteen on alitettava raja-arvo, jonka on määritelty olevan 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta,
O. whereas, to respond effectively to various imbalances, a regional policy cannot have a reference to the threshold of 75% of average Community GNP as its sole eligibility criterion for regions whose development is lagging,
P. katsoo, että tuleva laajentuminen on Euroopan rakentamisen olennainen vaihe, sillä se vastaa eurooppalaisen hankkeen perusteita, joita ovat rauhan ja taloudellisen vaurauden takaaminen Euroopan mantereella,
P. whereas the forthcoming process of enlargement is an essential stage in the construction of Europe, because it is in line with the very purpose of the European enterprise, namely to ensure peace and economic prosperity on the continent of Europe,
Q. katsoo, kuten komission toisessa kertomuksessa osoitetaan, että Euroopan unionin laajentuminen lisää köyhien ja rikkaiden alueiden välisiä eroja, sillä väestö ja Euroopan unionin alue kasvaa 30 prosenttia, mutta yhteisön bruttokansantuote kasvaa ainoastaan 5 prosenttia,
Q. whereas, as the Commission's second report points out, enlargement of the European Union will lead to an increase in disparities between rich and poor regions and areas, since the population and the territory of Europe will increase by 30%, while Community GDP will grow by only 5%,
R. katsoo, että laajentumisen seurauksena monet tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet ylittävät puhtaasti tilastollisen vaikutuksen vuoksi nykyisten kriteerien mukaisen rajan, joka on 75 prosenttia unionin keskimääräisestä bruttokansantuotteesta, ilman että näiden alueiden kehitystaso nousisi vastaavasti,
R. whereas following enlargement many Objective 1 regions will, under the existing criteria, for purely statistical reasons exceed the threshold of 75% of per capita GDP in the Union, without this entailing any equivalent improvement in their level of real development,
S. katsoo, että taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan kehittyminen vaatii Euroopan unionin laajentumisen kannalta rohkeita poliittisia valintoja niin budjettipolitiikassa kuin yhteisön politiikkojen, ja erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan, välisessä tehokkaammassa koordinoinnissa, jotta voidaan saavuttaa Euroopan unionin integraatiota koskevat tavoitteet, joista määrätään EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa,
S. whereas the development of the policy of economic and social cohesion ahead of the forthcoming enlargement of the European Union will require bold political choices to be made, both on the budget and within the framework of improved coordination between the various existing Community policies, and in particular the Common Agricultural Policy, with a view to pursuing the objectives of European integration as set out in Article 2 TEC,
T. ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden, saari-, maaseutu- ja vuoristoalueiden sekä harvaan asuttujen alueiden maantieteellisistä ja luonnonoloista johtuvat haittatekijät, jotka heikentävät niiden sosioekonomista ja rakenteellista kehitystä ja edellyttävät erityiskohtelua,
T. having regard to the geographical and natural handicaps suffered by the outermost regions, island regions, rural and mountain areas, and areas of low population density, which affect their socio-economic and structural development and require specific treatment,
U. ottaa huomioon nopeasti kehittyvät ongelmat, joita teollisen muutoksen kourissa olevat alueet joutuvat kohtaamaan; tunnustaa, että teollisuuden uudelleenjärjestely säilyy ongelmana nykyisissä jäsenvaltioissa,
U. having regard to the acute problems faced by regions undergoing industrial change and recognising that industrial restructuring continues to be a problem in the existing Member States,
V. katsoo, että nykyinen yhteinen maatalouspolitiikka vaikuttaa itse asiassa usein kielteisesti koheesioon, kuten toisesta koheesiota koskevasta kertomuksesta käy ilmi; katsoo, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan menee noin puolet Euroopan unionin budjetista huolimatta siitä, että sen piiriin kuuluu vain kuusi prosenttia väestöstä,
V. whereas the current Common Agricultural Policy often, in fact, works counter to cohesion, as mentioned in the Second Cohesion Report; whereas it absorbs approximately 50% of the EU budget and covers scarcely 6% of the population,
W. katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan mukaisesti yhteisön päämääränä on edistää miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja että tätä päämäärää on toteutettava myös taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta vahvistavassa politiikassa,
W. whereas, pursuant to Articles 2 and 3 of the EC Treaty, the Community has the task of promoting the equality of women and men and this objective must also be achieved in the context of the policy of strengthening economic and social cohesion,
Nykyinen taloudellisen ja sosiaalisen koheesion politiikka
Current economic and social cohesion policy
3. katsoo lisäksi, että jälkeenjääneiden alueiden kehittämiseksi vaaditaan aluepolitiikan tehostamista ja että tämä pitää paikkansa, vaikka laajentumista ei tapahtuisikaan; katsoo, että kaikkien asianosaisten on osallistuttava tämän tavoitteen saavuttamiseen;
Considers also that an increase in the effectiveness of regional policy is absolutely essential for the development of the disadvantaged regions and this would be the case even without enlargement; takes the view that all those concerned must contribute to attain this objective;
7. katsoo, että tässä yhteydessä on tärkeää korostaa kaupunkikeskusten ja maaseutualueiden sekä syrjäisten alueiden välistä yhteistyötä; katsoo, että kaupunkeja ja etenkin pieniä ja keskisuuria kaupunkeja on pidettävä kasvun edellytyksenä;
Believes that it is important in this context to underline the significance of cooperation between urban centres, rural areas and peripheral areas; towns, particularly small and medium-sized ones, should be seen as an important prerequisite for growth;
Yhteenkuuluvuus: tärkeimpiä ongelmia
The prospect of cohesion: the principal problems
17. katsoo, että maantieteellisistä haitoista kärsivien alueiden, kuten syrjäisten alueiden, saari- ja vuoristoalueiden, harvaanasuttujen alueiden sekä epäsuotuisan ilmaston alueiden ja alueiden, missä välimatkat ovat pitkät, ongelmat pitää ottaa etusijalle aluepolitiikassa, erityisesti EY:n perustamissopimuksen 158 artiklaa soveltamalla;
Considers that due consideration should be given to the specific problems facing geographically disadvantaged areas, such as the outermost areas, island regions, mountainous areas, sparsely populated areas and areas with a cold climate and long journey times and that they should be included among the priorities of regional policy, notably through the implementation of Article 158 of the Treaty;
Vahvempi koheesio: toimet ja menetelmät
Greater cohesion: actions and methods
22. tähdentää, että kilpailupolitiikka (erityisesti aluepoliittista valtiontukea) ja veropolitiikka (verohelpotuksia) on yhdistettävä alue- ja koheesiopolitiikkaan, ne ovat elintärkeitä kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden tulevaisuudelle, joten niitä pitäisi muotoilla uusiksi näiden alueiden kasvun edistämiseksi, sillä pelkästään rakennerahastoihin perustuva aluepolitiikka ei riitä korjaamaan kertynyttä jälkeenjääneisyyttä;
Stresses the need to adapt competition policy (particular as regards State aids for regional objectives) and fiscal policy (particularly tax exemption schemes) to regional and cohesion policy; since these policies are essential for the future of regions where development is lagging behind, they should be reformulated to promote growth in these regions, since a regional policy based solely on the Structural Funds is not sufficient to enable them to recover lost ground;
29. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kohdistamaan lisää sijoituksia arviointi- ja valvontatoimiin ohjelmakaudella 2000–2006 askeleena kohti paikallisen ja alueellisen tason hallinnoinnin edistämistä;
Calls on the Commission and the Member States to allocate more investments to evaluation and monitoring activities in the 2000-06 regional programmes as a step towards the promotion of governance at local and regional level;
Koheesio vuoden 2006 jälkeen
Cohesion policy after 2006
35. painottaa tarvetta edistää Euroopan alueellista koheesiota, jotta väestö, taloudellinen toiminta ja työllisyys ja investoinnit eivät keskittyisi Euroopan unionin rikkaimmille ja keskeisimmille alueille;
Stresses, nevertheless, the need to promote territorial cohesion in Europe so as to prevent the population, economic activities, employment and investments from being concentrated in the wealthier central zones of the European Union;
37. uskoo, että koheesiorahasto pitäisi säilyttää, mutta siitä pitäisi tehdä rakennepolitiikan väline, jota koskisivat rakennerahastojen säännöt (ohjelmat, kumppanuus jne.);
Believes that the Cohesion Fund should be maintained, but it should become an instrument of structural policy subject to the rules of Structural Funds (programming, partnership, etc.);
Suurempi ja moniulotteisempi unioni
A larger and more complex Union
Välineiden mukauttaminen haasteisiin
Adaptation of instruments to the challenge
48. katsoo, että yhteisöaloitteita koskevat tavoitteet ja päämäärät on sisällytettävä rakennerahastoihin, sillä ne ovat merkittävä toimintakeino kaupunkien uudistamiseen ja kansainvälisen sekä valtioiden ja alueiden (maa- ja merialueiden) rajat ylittävään toimintaan liittyvien ongelmien lievittämisessä; katsoo, että tässä yhteydessä ilmeneviin heikkouksiin on reagoitava asianmukaisesti;
Believes that the goals and objectives of Community initiatives should be incorporated into the Structural Funds, since they are a vital instrument in curbing the problems connected with urban renewal and with the transnational, cross-border (it crosses both land and sea borders) and interregional character of the Union and considers that the appropriate measures must be taken to addressing weaknesses that occur;
51. katsoo, että tavoitteen 3 toteuttamisessa olisi otettava paremmin huomioon alueelliset ja paikalliset erityispiirteet;
Believes that greater account should be taken of specific regional and local circumstances in the administration of Objective 3;
Tulevan koheesiopolitiikan rahoitus
Funding the future cohesion policy
58. toistaa, että täydentävyyden periaate on tärkeää, se on ainoa tapa varmistaa riittävät varat ja yhteistyö jäsenvaltioiden hallitusten kanssa; tässä yhteydessä katsoo, että yhteisön tuki ei saa edelleenkään ylittää neljää prosenttia jäsenvaltion bruttokansantuotteesta;
Reiterates the importance of the principle of additionality, as the only way of ensuring sufficient resources and operational synergies with Member States' governments; with this in view, believes that the ceiling for Community funds should remain at 4% of national GDP for all Member States;
61. katsoo, että "tilastovaikutuksen" välttämiseksi tulevassa koheesiopolitiikassa on otettava henkeä kohti lasketun bruttokansantuotteen rinnalle sen merkitys tunnustaen muitakin muuttujia, ennen kaikkea työttömyysaste, ja myös vaihtoehtoiset muuttujat, kuten syrjäisyys, infrastruktuuri ja liikennetilanne, tutkimus- ja innovointiaste sekä henkilöresurssien laatuindikaattori (koulutus), pitäisi ottaa huomioon mitattaessa alueiden tuen tarvetta ja kehitysvaikeuksia samoin kuin indikaattori, jolla mitataan alueen tuotantorakenteen monipuolistumista;
Considers in this regard that, in order to prevent the so called ‘statistical effect’ in future cohesion policy, the per capita GDP criterion should be accompanied by other alternative indicators, first and foremost the rate of unemployment; other criteria should also be taken into account to measure the extent of regional problems and development difficulties, such as remoteness indicators, the state of infrastructures and transport, the extent of research and innovation activities, an indicator measuring the quality of human resources (education and training) and an indicator measuring the diversification of regional productive structures;
63. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden parlamenteille, alueiden komitealle ja talous- ja sosiaalikomitealle.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the parliaments of the Member States and applicant countries, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
Komission toisen taloudellisen ja sosiaalisen koheesion politiikkaa koskevan kertomuksen pohjalta aloitettu keskustelu yhteenkuuluvuuspolitiikasta osoitti heti, kuinka vaikeaa on arvioiden rajaaminen.
It soon became clear that the debate on cohesion policy prompted by the Commission's second report on economic and social cohesion was more than merely a routine evaluation.
Tämä mietintö pyrkii antamaan pohdinnan aiheita ja sitä voidaan pitää alustuksena käytäville keskusteluille.
This report therefore seeks to put forward a number of ideas for consideration, and should be considered as an initial contribution to the dialogue.
Hiljattain Brysselissä pidetty foorumi osoitti selvästi, kuinka vaikeaa on sovittaa yhteen kiinnostuksen aiheita ja tarpeita, joita unioni joutuu käsittelemään ja joihin tarvitaan konkreettisia vastauksia.
The recent Brussels Forum clearly showed the complex nature of inter-related interests and needs which the Union must face and to which it must provide firm replies.
Suurta menestystä…
A major success ...
Ensimmäinen huomio, josta tulee lähteä liikkeelle: yhteenkuuluvuuspolitiikka on yksi suurimmista menestystarinoista Euroopan yhdentymisessä.
It must be said from the outset that cohesion policy is a major success story in terms of Community integration.
Se on Euroopan yhdentymisen kulmakiviä.
Indeed, it is one of the cornerstones of that process.
Kertomuksen tiedot ja indikaattorit tarjoavat yleiskatsauksen tilanteesta: vuosina 1988–1998 tavoitteen 1 alueiden asukaskohtainen BKT nousi 63 prosentista 70 prosenttiin yhteisön keskiarvosta, mikä on myös yhteisön rahastoista myönnetyn tuen ansiota.
The information and statistics contained in the report unambiguously show how much progress has been made: between 1988 and 1998 per capita GDP in Objective 1 regions rose from 63% to 70% of the Community average.
Sen myötä on saatu liikkeelle huomattavia määriä kansallisia varoja ja yksityisiä investointeja.
This was considerably helped by the knock-on effect of Community funding which mobilised considerable national resources and private investment.
Yhteenkuuluvuus ei hyödytä ainoastaan rahastoista suoraan hyötyviä, vaan myös "nettomaksajavaltioita" tavaroiden ja palveluiden vientinä.
Furthermore, the benefits of cohesion will not be limited to direct recipients of related funding, but will also extend to countries which are net contributors in terms of exported goods and services.
... ja joitakin heikompia kohtia
... with a few flaws
Tulee myös huomata, että vaikka yhteisössä on tapahtunut lähentymistä henkeä kohti lasketun BKT:n osalta, valtioiden sisällä erot vauraiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden välillä ovat suuria.
The convergence at Community level in terms of GDP per inhabitant is offset by considerable divergences at national level between the wealthier and less affluent regions.
Tämä saattaa johtua kansallisista politiikoista, joita toteutettaessa ei ehkä ole tavoiteltu samoja päämääriä kuin yhteisön tason rakennepolitiikassa.
This may be because national policies do not always pursue the same objectives as Community structural policies.
Tulee pohtia myös sitä seikkaa, että maantiekuljetusten prosenttiosuudet ovat nousseet kaikkialla unionin alueella, kun taas ympäristöalalla, joka on tärkein "luonnonvara" monen koheesioalan kehityksen kannalta, rakenteellisia toimenpiteitä (jätteiden, vesivarojen ja esimerkiksi energian käsittelyssä) näyttää olevan vähemmän kuin tarvittaisiin kestävän kehityksen turvaamiseksi jokapäiväistä elämää haittaamatta.
It is also significant that the percentage of road transport has increased everywhere in the Union while, with regard to the environment – undeniably the primary natural development resource in many sectors of cohesion – structural assistance (for the management of waste, hydrological resources and energy) does not appear to be sufficient to ensure lasting and sustainable development which does not have an unfavourable impact on day-to-day life.
Vuosien 1994–1999 välinen kausi
The period 1994-1999
Tarkasteltaessa lähemmin rakenneohjelmien täytäntöönpanoa voidaan havaita, että vuosien 1994–1999 talousarvion toteuttamisesta saadut tulokset ovat myönteisiä huolimatta joistain alun epävarmuustekijöistä.
Close examination of the implementation of the structural programmes shows that budgetary operations produced favourable results for the period 1994-1999, despite a somewhat shaky start, leading to a decisive improvement over the previous period.
Voidaan kuitenkin sanoa, että kyseiset toimenpiteet ovat olleet onnistuneita, sillä syrjäisimmät alueet ovat nykyään vähemmän syrjäytyneitä.
Efforts in this area have proved to be among the most successful insofar as the most outlying regions have now become less marginalised.
Kaikkia tarpeita ei ole kuitenkaan vielä tyydytetty ja syrjäisyys on edelleen suhteellinen käsite: infrastruktuurierojen vähentäminen ei lisää välttämättä kilpailukykyä, kun otetaan huomioon, että liikenteen infrastruktuureihin myönnetty tuki kasvaa myös keskemmällä sijaitsevilla alueilla, jotka siten säilyttävät alun huomattavan etulyöntiasemansa.
However, not all their needs have been met and remoteness is still a relative concept: reducing infrastructure disparities does not necessarily lead to an increase in competitiveness, given that transport infrastructures are also being improved in the more central regions, enabling them to conserve their relative initial advantage.
Kohti laajempaa ja monimuotoisempaa Eurooppaa
Towards a larger and more complex Europe
Perustamissopimuksen mukaan yhteenkuuluvuuspolitiikka on tärkeä osa Euroopan yhdentymisprosessia.
Cohesion policy as defined in the Treaty is an essential part of the integration process in the Community.