natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yleisesti ottaen Euroopan unionin pitäisi ottaa aktiivisesti osaa ILO:n, Maailman kauppajärjestön, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin ja Maailmanpankin välisen kansainvälisen vuoropuhelun luomiseen, jotta voidaan tutkia mahdollisuutta optimoida kaupan ja investointien vapauttamisen myönteiset sosiaaliset vaikutukset.
More generally, the EU should play an active part in establishing an international dialogue bringing together the ILO, the WTO, UNCTAD and the World Bank, with a view to examining the possibilities for optimising the positive social effects of the liberalisation of trade and investment.
Toinen Euroopan unioni politiikka, jota ei mainita lainkaan tiedonannossa, on oikeudellinen ja poliisiyhteistyö, jonka ulkoista ulottuvuutta on vahvistettava varsinkin ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumisen alalla.
Another EU policy, not mentioned in the communication, is that concerning cooperation in the judicial and police sphere: the external dimension of this policy should be reinforced, especially as regards action against trafficking in people and the sexual exploitation of minors.
On syytä ottaa huomioon myös yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämistä koskeva komission vihreä kirja, jossa tuodaan esiin tiiviimmän yhdenmukaisuuden tarve yksityisistä järjestelmistä aiheutuvien eri koodien välillä.
Also of relevance here is the Commission's green paper on the promotion of a European framework for corporate social responsibility, which stresses the need for greater consistency between the various codes resulting from private-sector schemes.
Tärkeimmät periaatteet
Guiding principles
Euroopan unionin tulee edistää perustyönormien noudattamista niiden yleismaailmallisen luonteen vuoksi.
It is certainly the EU's responsibility to promote respect for core labour standards, given their universal import.
Perustyönormien noudattaminen pitää kuitenkin suhteuttaa kehitysmaiden tilanteeseen.
However, certain adjustments need to be made to the notion of respect for these standards in the context of the situation of the developing countries.
Ei olisi tarkoituksenmukaista vaarantaa alhaisen palkkatason kehitysmaiden suhteellista etua tai käyttää työlainsäädäntöä protektionistisiin tarkoituksiin.
It does not appear desirable to jeopardise the comparative advantage enjoyed by low-wage developing countries or to make labour regulation serve protectionist ends.
Samoin myös lapsityövoiman käytön torjumisen pitää tapahtua sidoksissa täydentäviin toimiin eli kehitysapuun, muuten voi käydä niin, että lapset sysätään kadulle, mikä lisää entisestään seksuaalisen hyväksikäytön riskiä.
Similarly, action against child labour only makes sense if backed up by flanking measures in the form of development aid; otherwise, children will simply be thrown out on to the streets, where they will be even more exposed to the risk of sexual exploitation.
Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
– niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, on ratifioitava asiaa koskevat ILO:n yleissopimukset – alle 15-vuotiaiden lasten työntekoa koskevaa kieltoa on noudatettava tarkasti, – ihmiskauppaa ja kotiorjuutta on torjuttava tehokkaammin, – on laadittava sellainen unionin turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka, joka edistää laillista maahanmuuttoa, jotta voidaan torjua laitonta maahanmuuttoa ja ilman työlupaa työskentelevien työntekijöiden hyväksikäyttöä;
- ratification of the relevant ILO conventions by those Member States which have yet to do so; - full compliance with the ban on labour by under-15s; - stepping-up of action against trafficking in people and domestic slavery; - a European asylum and immigration policy which encourages legal immigration as a means of combating illegal immigration and the exploitation of illegal migrant workers;
6. katsoo kuitenkin, että perustyönormien noudattamisen edistäminen senkin uhalla, että tuottavuus kärsii, on mukautettava kehitysmaiden taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen, eli alhaisen palkkatason kehitysmaiden suhteellista etua ei pidä vaarantaa, eikä perustyönormien pidä johtaa piiloprotektionismiin; katsoo, että perustyönormien edistämisen yhteydessä on välttämättä vahvistettava kyseisten maiden kehitystä;
Considers, nonetheless, that the promotion of respect for core labour standards must, if it is not to be counter-productive, be adapted to the economic and social circumstances of developing countries, and must not jeopardise their comparative advantages arising from low wage levels or bring about disguised protectionism; the promotion of core labour standards must be accompanied by the necessary reinforcement of development aid to the countries concerned;
9. korostaa, ettei maailmanlaajuistumista voida hyväksyä, ellei se mahdollista elin- ja työolojen parantamista ja kehitysavun lisäämistä kyseessä olevien väestöryhmien hyväksi.
Declares that globalisation can only be accepted if it permits the improvement of living and working conditions and higher levels of development aid in the interests of the peoples affected.
Perustyönormien edistäminen ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittäminen maailmanlaajuistumisen yhteydessä
on promoting core labour standards and improving social governance in the context of globalisation
Valmistelija(*): Konstantinos Alyssandrakis
Draftsman (*): Konstantinos Alyssandrakis
Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta nimitti kokouksessaan 22. marraskuuta 2001 valmistelijaksi Konstantinos Alyssandrakisin.
The Committee on Industry, External Trade, Research and Energy appointed Konstantinos Alyssandrakis draftsman at its meeting of 22 November 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 23. huhtikuuta ja 22. toukokuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meetings of 23 April 2002 and 22 May 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset äänin 36 puolesta, 4 vastaan ja 1 tyhjä.
At the latter meeting it adopted the following conclusions by 36 votes to 4, with 1 abstention.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Carlos Westendorp y Cabeza (puheenjohtaja), Peter Michael Mombaur (varapuheenjohtaja), Yves Piétrasanta (varapuheenjohtaja), Sir Robert Atkins, Ward Beysen (Colette Fleschin puolesta), Freddy Blak (Marianne Erikssonin puolesta), Guido Bodrato, David Robert Bowe (Massimo Carraron puolesta), Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Carlo Fatuzzo (Concepció Ferrerin puolesta), Francesco Fiori (Bashir Khanbhain puolesta), Christos Folias (Werner Langenin puolesta), Marie-Hélène Gillig (Harlem Désirin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Alfred Gomolka (Godelieve Quisthoudt-Rowohlin puolesta), Michel Hansenne, Dimitrios Koulourianos (Roseline Vachettan puolesta), Rolf Linkohr, Minerva Melpomeni Malliori (Gérard Caudronin puolesta), Erika Mann, Hans-Peter Martin (Norbert Glanten puolesta), Marjo Matikainen-Kallström, Eryl Margaret McNally, Angelika Niebler, Giuseppe Nisticò (Umberto Scapagninin puolesta), Reino Paasilinna, Paolo Pastorelli, Ioannis Patakis (Konstantinos Alyssandrakisin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Elly Plooij-van Gorsel, John Purvis, Imelda Mary Read, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, Gary Titley, W.G. van Velzen, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto ja Olga Zrihen Zaari.
The following were present for the vote: Carlos Westendorp y Cabeza, chairman; Peter Michael Mombaur, vice-chairman; Yves Piétrasanta, vice-chairman; Sir Robert Atkins, Ward Beysen (for Colette Flesch), Freddy Blak (for Marianne Eriksson), Guido Bodrato, David Robert Bowe (for Massimo Carraro), Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Carlo Fatuzzo (for Concepció Ferrer), Francesco Fiori (for Bashir Khanbhai), Christos Folias (for Werner Langen), Marie-Hélène Gillig (for Harlem Désir pursuant to Rule 153(2)), Alfred Gomolka (for Godelieve Quisthoudt-Rowohl), Michel Hansenne, Dimitrios Koulourianos (for Roseline Vachetta), Rolf Linkohr, Minerva Melpomeni Malliori (for Gérard Caudron), Erika Mann, Hans-Peter Martin (for Norbert Glante), Marjo Matikainen-Kallström, Eryl Margaret McNally, Angelika Niebler, Giuseppe Nisticò (for Umberto Scapagnini), Reino Paasilinna, Paolo Pastorelli, Ioannis Patakis (for Konstantinos Alyssandrakis pursuant to Rule 153(2)), Elly Plooij-van Gorsel, John Purvis, Imelda Mary Read, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, Gary Titley, W.G. van Velzen, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto and Olga Zrihen Zaari.
Komission tiedonannossa "Perustyönormien edistäminen ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittäminen maailmanlaajuistumisen yhteydessä" (KOM(2001) 416) käsitellään niiden työnormien maailmanlaajuista soveltamista, jotka hyväksyttiin Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1998 työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista antaman julistuksen myötä.
The Commission communication ‘Promoting core labour standards and improving social governance in the context of globalisation’ ( COM(2001) 416 ) deals with the global implementation of the four labour standards adopted in the 1998 International Labour Organisation (ILO) Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work.
Kyse on seuraavista normeista:
These standards are:
Nämä on katettu kahdeksalla ILOn yleissopimuksella, jotka 87–158 maata on ratifioinut.
They are covered by eight ILO conventions, which have been ratified by between 87 and 158 countries.
Tiedonannossa luodaan lyhyt katsaus perustyönormien edistämisessä kansainvälisesti tapahtuneeseen kehitykseen ja ehdotetaan toimia normien vahvistamiseksi.
The communication briefly outlines the previous history of promotion of core labour standards at international level and proposes a number of measures to back them up.
Ehdotukset noudattavat neuvoston vuonna 1999 tekemän päätöksen linjaa ja käsittävät kansainvälisen tason toimenpiteitä (ILOn valvontamekanismin vahvistaminen, keskustelut, vuoropuhelu, tekninen apu), kun taas EU:n tasolla ehdotetut toimet keskittyvät yleisen tullietuusjärjestelmän ympärille.
The proposals are in line with the Council decision of 1999, and measures are proposed both at international level (reinforcing ILO supervision, negotiation, dialogue and technical assistance) and at EU level, mainly concerned with the Generalised System of Preferences (GSP).
Komissio toivoo, että tämän järjestelmän tarkistaminen siihen suuntaan, että työelämän perusnormeja noudattavien maiden tilaisuuksia päästä markkinoille parannetaan, kannustaa edistämään normien noudattamista.
The Commission hopes that the review of the GSP with a view to improving market access opportunities for countries which comply with the core labour standards will act as an incentive for their promotion.
Valmistelija pitää myönteisenä, että komissio on antanut tämän tiedonannon ja että komission ja ILOn välisiä suhteita on tiivistetty.
Your draftsman welcomes the step the Commission has taken in issuing this communication and also welcomes increased contacts between the Commission and the ILO.
Valmistelija hyväksyy komission valitseman monialaisen lähestymistavan.
Your draftsman welcomes the Commission’s approach, which proposes action on several fronts.
Ehdotukset vaikuttavat kuitenkin kovin rajallisilta, kun ajatellaan sitä suurta epätasapainoa, joka tällä hetkellä vallitsee vapauttamistoimien ja sosiaaliturvan välillä.
He considers, however, that these proposals do not go nearly far enough in view of the rapidly growing imbalance between liberalisation on one side and lack of social protection on the other.
On valitettavaa, että komissio edelleen tukeutuu OECD:n tutkimuksen päätelmiin, joiden mukaan vapauttamistoimet eivät ole vaikuttaneet haitallisesti sosiaalisiin oikeuksiin.
He regrets that the Commission is still aligning itself with the conclusions of the OECD study which found that liberalisation did not damage social rights.
Valmistelijan mielestä kyseisen tutkimuksen päätelmät kumpuavat tietystä opista, ja hän katsoo yhteiskunnallisten liikkeiden tapaan, että kaupan vapauttaminen ja sääntelyn purkaminen on aiheuttanut suurta sosiaalista epätasapainoa ja että sosiaalisten oikeuksien suojelu ja ympäristönsuojelu sekä keskittymien rajoittaminen ovat tällä hetkellä kiireellisyysjärjestyksessä ensimmäisinä, jotta etusijalle saadaan työolojen ja sosiaalisten oikeuksien suojelu sekä luonnonvarojen suojelu.
He considers that this study’s conclusions are dogmatic and takes the opposite view, in line with the social movement, which holds that liberalisation and deregulation have created major social imbalances and that what are urgently needed today are protection of social and environmental rights and restrictions on concentrations in order to give greater priority to social rights and protecting working conditions and natural resources.
Tämä merkitsee, että Euroopan unionin on muutettava prioriteettejaan kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa, joille on ollut ominaista pienen suuryritysten joukon etujen puolustaminen.
This necessarily implies an inversion of the EU’s priorities in international trade negotiations, where the agenda is largely dominated by defence of the interests of a small number of large companies.
Valmistelijan mielestä sosiaalisten oikeuksien puolustaminen Euroopassa edistää myös perusoikeuksien toteutumista kolmansissa maissa.
Your draftsman also considers that the way to promote fundamental rights in non-member States is to start by upholding social rights in Europe.
Itse asiassa työväenluokan 150 viime vuoden aikana saavuttamiin etuihin kohdistunut hyökkäys vaikuttaa kielteisesti perusnormien noudattamiseen kolmansissa maissa, koska se kiihdyttää rajoittamatonta kilpailua.
In fact, the attack that has been launched on all that the working class has achieved over the last 150 years is leading to non-observance of fundamental standards in non-member States, as it exacerbates unlimited competition.
Tällainen politiikka vie myös uskottavuutta Euroopan unionilta, jonka on tietysti vaikeaa esiintyä sosiaalisten oikeuksien puolustajana, kun se on itse heikentämässä sosiaalisia oikeuksia omassa piirissään.
Moreover, this policy undermines the credibility of the EU, which certainly finds it difficult to take on the role of defender of social rights when it is cutting back those rights at home.
Valmistelija katsoo, että jos Euroopan unioni johdonmukaisesti puolustaisi sosiaalisia oikeuksia omien rajojensa sisällä ja vaalisi kehitysyhteistyöpolitiikkaa, johon sisältyisi oikeudenmukainen kaupankäynti, kansainvälisen rahoitusjärjestelmän tervehdyttäminen ja velkojen vähentäminen, sen uskottavuus paranisi ja se voisi löytää useita kansainvälisiä liittolaisia, jotka yhdessä voisivat luoda järjestelmän, jossa sosiaalisten perusnormien rikkomisesta seuraisi rangaistus ja joka perustuisi monenvälisessä organisaatiossa, kuten ILOssa, tehtyihin päätöksiin, huolehtimalla kuitenkin siitä, ettei järjestelmää käytettäisi protektionistisiin tarkoituksiin.
Your draftsman considers that if the EU adopted a more consistent position by upholding social rights at home and advocating a development policy that included such aspects as fair trade, cleaning up the international financial system and reducing debt, it would be more credible and would be able to find a number of international allies in favour of setting up a system of sanctions against violations of core social standards, on the basis of decisions taken in a multilateral forum such as the ILO, while preventing such decisions from being used for protectionist purposes.
Yritysten voittoihin kohdistuvia rajoituksia ei tietenkään hyväksyttäisi vapaaehtoisesti tai pelkästä jalomielisyydestä, vaan työntekijät joutuvat käymään asiasta kovaa taistelua, jossa myös globalisaation vastainen liike on mukana.
The imposition of limits of this kind on companies’ profits will certainly not happen voluntarily or as a result of philanthropy, but will be seized after a brave fight by the workers, to whom the anti-globalisation movement has allied itself.
12.kesäkuuta 2002 KEHITYSYHTEISTYÖVALIOKUNNAN LAUSUNTO
12 June 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT AND COOPERATION
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle perustyönormien edistämisestä ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittämisestä maailmanlaajuistumisen yhteydessä
on the communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee promoting core labour standards, and improving social governance in the context of globalisation
Valmistelija: Richard Howitt
Draftsman: Richard Howitt
Kehitysyhteistyövaliokunta nimitti kokouksessaan 18. huhtikuuta 2002 valmistelijaksi Richard Howittin.
The Committee on Development and Cooperation appointed Richard Howitt draftsman at its meeting of 18 April 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 28. toukokuuta 2002 ja 11. kesäkuuta 2002.
The committee considered the draft opinion at its meetings of 28 May 2002 and 11 June 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joaquim Miranda (puheenjohtaja), Margrietus J. van den Berg (varapuheenjohtaja), Marieke Sanders-ten Holte (varapuheenjohtaja), Anders Wijkman (varapuheenjohtaja), Richard Howitt (valmistelija), Richard A. Balfe, Yasmine Boudjenah, John Bowis, John Alexander Corrie, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Colette Flesch, Vitaliano Gemelli, Karin Junker, Bashir Khanbhai (Luigi Cesaron puolesta), Glenys Kinnock, Karsten Knolle, Paul A.A.J.G. Lannoye, Miguel Angel Martínez Martínez, Hans Modrow, Ulla Margrethe Sandbæk, Inger Schörling (Didier Rodin puolesta), Maj Britt Theorin ja Jürgen Zimmerling.
The following were present for the vote: Joaquim Miranda, chairman; Margrietus J. van den Berg, Marieke Sanders-ten Holte and Anders Wijkman, vice-chairmen; Richard Howitt, draftsman; Richard A. Balfe, Yasmine Boudjenah, John Bowis, John Alexander Corrie, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Colette Flesch, Vitaliano Gemelli, Karin Junker, Bashir Khanbhai (for Luigi Cesaro), Glenys Kinnock, Karsten Knolle, Paul A.A.J.G. Lannoye, Miguel Angel Martínez Martínez, Hans Modrow, Ulla Margrethe Sandbæk, Inger Schörling (for Didier Rod), Maj Britt Theorin and Jürgen Zimmerling.
Komissio julkaisi heinäkuussa 2001 tiedonantonsa siitä, miten perustyönormien noudattamista voitaisiin parantaa sekä EU:n sisä- että ulkopuolella maailmanlaajuistumisen edistyessä ja WTO:n kehittyessä.
The Commission published its communication in July 2001 to examine ways of improving respect for core labour standards, both within the EU and outside, in the light of progressing globalisation and WTO developments.
Kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnossa keskitytään toisaalta perustyönormien merkitykseen kehitysmaille, toisaalta taas Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaan.
The Development Committee's opinion concentrates on the importance of core labour standards for developing countries and the EU's development policy.
Kööpenhaminassa pidetyssä vuoden 1995 maailman sosiaalisen kehityksen huippukokouksessa määritellyt ja ILO:n vuoden 1998 julistuksessa työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista esitellyt neljä perustyönormia ovat:
The four core labour standards, identified by the 1995 Copenhagen World Summit for Social Development and laid out in the 1998 ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work, are:
a) Yhdistymisvapaus ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden tehokas tunnustaminen;
a) Freedom of association and the effective recognition of the right to collective bargaining;
b) Kaikenlaisen pakkotyön poistaminen;
b) Elimination of all forms of forced or compulsory labour;
c) Lapsityövoiman käytön tehokas kieltäminen;
c) Effective abolition of child labour;
d) Työhönotossa ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvan syrjinnän poistaminen.
d) Elimination of discrimination in respect of employment and occupation.
Tiedonannossa toistetaan EU:n torjuva kanta seuraamuksiin perustuviin lähestymistapoihin ja myös seuraavat neuvoston lausunnot:
The communication repeats the EU's rejection of any sanctions-based approach and the Council statements that:
"EU vastustaa kaikkia aloitteita työntekijöiden oikeuksien käyttämisestä protektionistisiin tarkoituksiin"
"The EU will oppose and reject any initiative to use labour rights for protectionist purposes"
"...ettei eri maiden, erityisesti kehitysmaiden, joissa on alhainen palkkataso, suhteellista etua saa millään tavalla vaarantaa".
"The comparative advantage of countries, particularly low-wage developing countries, must in no way be put into question".
(Sivu 11)
(Page 11)
Kehitysyhteistyövaliokunta kannattaa näitä näkemyksiä.
The Development Committee fully supports these contentions.
Perustyönormien (CLS) ja yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) noudattamista tulisi käyttää kannustimina pyrittäessä laajentamaan markkinoille pääsyä.
Adherence to CLSs and the GSP should be used as incentive measures with regard to being granted increased market access.
Asiassa on monia puolia, ja tiedonanto tuo esille useita niistä.
There are many facets to this issue, and the communication identifies many of them.
Niitä ovat:
They include:
* hallitusten, EU:n ja kansainvälisen yhteisön, monikansallisten yritysten ja kansalaisyhteiskunnan asema; * hyvä hallintotapa/"työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmä"; * yhteydet kaupan ja WTO:n ja taloudellisten kumppanuusjärjestelyjen kanssa; * integroiminen kehitysyhteistyöpolitiikkaan ja sen keskeiseen tavoitteeseen, köyhyyden vähentämiseen; * Cotonoun sopimuksen 50 artikla ja yleinen tullietuusjärjestelmä.
* respective roles of governments, the EU and the international community, multinational enterprises and civil society; * good governance/"social governance"; * link with trade and WTO, and with Economic Partnership Arrangements; * integration into development policy with its principal aim of poverty reduction; * Cotonou Agreement Article 50 and the Generalised System of Preferences.
Tiedonannon johtopäätösten pitkästä luettelosta on vaikea tehdä huomautuksia.
It is difficult to take exception to any of the communication's long list of conclusions.
Johtopäätökset sisältävät useita toimia, joita EU:n pitäisi esittää tai joita voitaisiin käsitellä kansainvälisellä tasolla ehdotettavina aloitteina.
They include a number of actions which should be envisaged, by the EU itself or as initiatives to be proposed at the international level.
Kehitysyhteistyövaliokunnan ja Euroopan parlamentin tulee nyt siis vaatia tiettyjä konkreettisia toimia, jotta kehitysmaissa taattaisiin perustyönormien noudattamisen nopea kehitys.
What the Development Committee and the European Parliament must now put forward, therefore, is requests for certain concrete actions to be taken to ensure rapid progress in getting CLSs to be respected in developing countries.
EU:n tulee tehdä yhteistyötä kehitysmaiden hallitusten kanssa, jotta perustyönormeja noudatettaisiin.
The EU must work with the governments of developing countries to help enforce core labour standards.
Kuten tiedonannosta asianmukaisesti käy ilmi, kuitenkin myös muilla toimijoilla ja erityisesti monikansallisilla yhtiöillä on tärkeitä tehtäviä.
There is, however, as the communication duly points out, a significant role to be played by other actors and in particular by multinational enterprises.
Tässä mietinnössä vaadittiin vapaaehtoisten menettelysääntöjen parantamista ja kehittämistä, mutta myös eurooppalaisten yritysten menettelysääntöjen mallia ja eurooppalaista täytäntöönpanomenettelyä.
This report called for the strengthening and improvement of voluntary codes of conduct, but also for a model Code of Conduct for European Businesses and some European enforcement mechanism.