natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kumpikin komitea on esittänyt parlamentin budjettivaliokunnalle täysimittaisen pyynnön, jota se on huolellisesti tarkastellut ja jonka se on lopuksi hyväksynyt.
The two Committees presented a fully-fledged request to the Committee on Budgets of the Parliament, which carefully looked at and finally gave it its approval.
Budjettivaliokunnan on annettava ennakkosuostumus myös kaikille ehdotuksille, jotka koskevat parlamentin tiloja.
All proposals dealing with the premises of the Parliament are also put for prior approval to its Committee on Budgets.
Komission olisi pitänyt Alicanteen ja Frankfurtiin perustettavien uusien Eurooppa-koulujen perustamisessa soveltaa budjettivallan käyttäjän ennakkosuostumusta koskevaa periaatetta, koska se on toimielin, joka on yhteydessä budjettivallan käyttäjään sekä Eurooppa-koulujen johtokunnan jäsen.
For the creation of the new European Schools in Alicante and Frankfurt the Commission, as the institution liaising with the budgetary authority and being a member of the Board of Governors of the European Schools, should have applied the principle of prior approval of the budgetary authority.
Vaikka komission alustavaa talousarvioesitystä koskeviin työasiakirjoihin sisältyykin yksityiskohtaisempia tietoja kustakin yksittäisestä budjettikohdasta, tätä tietoa ei voida varsinaisesti pitää Eurooppa-kouluja koskevana erityisenä ja virallisena tietona.
Although the Commission’s working documents on the Preliminary Draft Budget contain more detailed information about each individual budget line, this information cannot really be considered as specific and official information on the European Schools.
Työasiakirjoilla ei ole ensinnäkään mitään virallista asemaa ja toiseksi tämä tieto on saatavilla vain yhdellä kielellä (ranska tai englanti).
In the first place, the working documents do not have any official status, and secondly this information is available in one language only (French or English).
Johtokunnan ja komission olisi esitettävä (oman etunsa vuoksi!) täysimittainen rahoitus- ja talousarviokertomus, jossa käsitellään sekä uusien koulujen perustamista että kaikkia niitä päätöksiä, joilla on merkittäviä monivuotisia vaikutuksia talousarvioon, kuten laajentumista.
What the Board of Governors and the Commission should do (in their own interest!), is to present a fully-fledged financial and budgetary report about both the creation of each new school and also for each decision with considerable multi-annual budgetary implications, such as enlargement.
Kysymys 9:
Question 9:
"Olisiko komissiota pyydettävä panemaan tiukasti täytäntöön koulujen kokoa koskevat arviointiperusteet, joiden pohjalta sen olisi ehdotettava budjettivallan käyttäjälle koulujen avaamista tai sulkemista?"
“Should the Commission be requested to stick to the criteria for the size of the schools, on the basis of which it should propose to the budgetary authority the opening or closure of schools?”
Kuten aikaisemmin todettiin, johtokunnan olisi pidettävä kiinni asettamistaan arviointiperusteista nykyisten koulujen avaamiseksi ja sulkemiseksi.
As mentioned earlier, the Board of Governors should stick to its criteria to open new and to close existing schools.
Nyt näyttää siltä, että johtokunnan jäsenet pelkäävät sellaisten koulujen sulkemisen vaikutuksia, jotka eivät täytä arviointiperusteita.
It now seems that they fear the consequences of the closure of schools which do not fulfil the criteria.
Molissa ja Bergenissä sijaitsevat koulut eivät täytä enää arviointiperusteita, ja olisikin löydettävä keinoja, joilla voidaan varmistaa koulujen joustava ja järkevä sulkeminen tai muussa tapauksessa muuttaa niiden tulolähteitä.
The schools in Mol and Bergen no longer fulfil the criteria and ways should be found to either guarantee a smooth and reasonable closure of the schools or else change their sources of income.
Tämä voitaisiin saavuttaa tekemällä yhteistyösopimuksia alueen koulujen kanssa.
This could be done by looking at cooperation agreements with schools in the region.
On ehdotettu, että Bergenissä sijaitseva koulu siirrettäisiin Haagin alueelle, jossa eurooppalaisen ylioppilastutkintotodistuksen tarjoavalla koululla on parempi "toimintaympäristö" tai "markkinat", kun otetaan huomioon siellä olevien kansainvälisten laitosten määrä.
It has been suggested to move the school in Bergen to the Hague area, where there is a better ‘environment’ or ‘market’ for a school offering a European baccalaureate, given the number of international institutions there.
Kysymys 10:
Question 10:
"Olisiko komissiota pyydettävä esittämään budjettivallan käyttäjälle tiedonanto seuraavista aiheista:
“Should the Commission be requested to present a communication to the budgetary authority on:
◙ yhteisön talousarvion odotettu kasvu koulujen osalta unionin laajentumisen jälkeen? ◙ muu odotettava kehitys, esimerkiksi uusien erillisvirastojen perustaminen ja tutkimushenkilöstön vähentyminen useissa yhteisön tutkimuslaitoksissa? ◙ ehdotus muiden kuin Brysselissä tai Luxemburgissa sijaitsevien koulujen rahoituksen muuttamisesta?"
◙ the expected increase on the Community budget, following enlargement of the Union, with regard to the schools? ◙ other expected developments such as the creation of new agencies and the reduction of research staff at a number of Community research institutes? ◙ a proposal to change the financing of the non-Brussels and non-Luxembourg based schools?”
Kuten kysymykseen 8 annetussa vastauksessa laajalti kuvattiin, budjettivallan käyttäjän olisi hyväksyttävä päätökset ("ennakkosuostumus" ), joilla on pitkän aikavälin vaikutukset talousarvioon.
As described at great length in the reply to question 8 decisions with long-term budgetary consequences should be put before the budgetary authority ( ‘prior approval’) .
Päätös hyväksyä oppilaita ehdokasvaltioista on selkeästi tällainen päätös, ja tämän vuoksi se olisi jätettävä budjettivallan käyttäjän hyväksyttäväksi.
The decision to accept pupils from the candidate countries is clearly such a decision and, consequently, should be put before the budgetary authority.
Sama pätee kaikkiin muihin päätöksiin, joilla saattaa olla pitkän aikavälin vaikutuksia talousarvioon.
The same holds true for all other decisions that might have long-term budgetary consequences.
Kysymys 11:
Question 11:
"Olisiko komissiota pyydettävä omaksumaan ennakoivampi lähestymistapa sen sijaan, että se näyttää toimivan pikemminkin johtokunnan tekemien päätösten kumileimasimena?"
“Should the Commission be requested to take a more pro-active approach, rather than an approach that looks more an exercise of rubber-stamping the decisions of the Board of Governors?”
Vastaus on selvästi kyllä.
The answer is a clear yes.
3.4 Muut asiat
3.4 Other questions
Kysymys 12:
Question 12:
"Olisiko parlamentin kehotettava Kreikkaa lopultakin ratifioimaan vuoden 1994 yleissopimus?"
"Should the Parliament call upon Greece to eventually ratify the 1994 Convention?"
On hieman vaikea ymmärtää, että demokraattinen maa tarvitsee yli kahdeksan vuotta, ellei ylikin, ratifioidakseen yleissopimuksen, joka ei näytä herättävän erimielisyyttä.
It is rather incomprehensible that a democratic country needs more than eight years, if not more, to ratify a Convention, which does not seem controversial.
Eivätkö hyvin toimivat hallinnolliset ja demokraattiset rakenteet ole juuri yksi Euroopan unioniin hyväksymisen perusteista?
Is having a well functioning administrative and democratic structure not one of the admission criteria to the European Union?
Tämän vuoksi esittelijä voi vain kehottaa Kreikan hallitusta ja Kreikan parlamenttia ratifioimaan vuonna 1994 tehdyn Eurooppa-kouluja koskevan yleissopimuksen mahdollisimman nopeasti, vaikka tätä yleissopimusta onkin tarkistettava perusteellisesti lähitulevaisuudessa.
Therefore, the rapporteur can only call upon the Greek government and the Greek parliament to ratify the 1994 Convention on the European Schools as quickly as possible, even though this Convention needs profound revision in the near future.
Eurooppa-koulujen rahoitus tulevaisuudessa
on future financing of the European Schools
Valmistelija: Roy Perry
Draftsman: Roy Perry
Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta nimitti kokouksessaan 18. huhtikuuta 2002 valmistelijaksi Roy Perryn.
The Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport appointed Roy Perry draftsman at its meeting of 18 April 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 10.–11. heinäkuuta 2002 ja 9. syyskuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meetings of 10-11 July 2002 and 9 September 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset yksimielisesti.
At the latter meeting it adopted the following unanimously.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Vasco Graça Moura (varapuheenjohtaja), Roy Perry (valmistelija), Juan José Bayona de Perogordo (Domenico Mennittin puolesta), Francis Decourrière, Thierry de La Perriere, Marielle de Sarnez, Janelly Fourtou (Doris Packin puolesta), Ruth Hieronymi, Ulpu Iivari, Renzo Imbeni, Maria Martens, Juan Ojeda Sanz, Barbara O'Toole, Christa Prets, Giorgio Ruffolo, Stavros Xarchakos, Eurig Wyn ja Stefano Zappalà (Mario Mauron puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti).
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman, Vasco Graça Moura, vice-chairman; Roy Perry, draftsman; Juan José Bayona de Perogordo (for Domenico Mennitti), Francis Decourrière, Thierry de La Perriere, Marielle de Sarnez, Janelly Fourtou (for Doris Pack), Ruth Hieronymi, Ulpu Iivari, Renzo Imbeni, Maria Martens, Juan Ojeda Sanz, Barbara O'Toole, Roy Perry, Christa Prets, Giorgio Ruffolo, Stavros Xarchakos, Eurig Wyn and Stefano Zappalà (for Mario Mauro, pursuant to Rule 153(2)).
Komission jäsen Kinnock korosti tätä kohtaa – että Eurooppa-koulujen ensisijainen tarkoitus on tarjota Euroopan yhteisön toimielinten virkamiesten lapsille opetusta heidän äidinkielellään, mikä edistää korkeatasoisten virkamiesten rekrytointia ja heidän virassa pysymistään – vieraillessaan valiokunnan kokouksessa 12. heinäkuuta 2000.
This point - that the prime purpose of the European Schools is to provide an education in their mother tongue for the children of officials of the European institutions, thereby contributing to the recruitment and retention of high-quality officials - was underlined by Commissioner Kinnock when he appeared before the Committee on 12 July 2000.
Eurooppa-koulujen tehtävä: Luonnostellessaan Eurooppa-kouluja koskevaa suunnitelmaansa Jean Monnet sanoi, että oppilaat, "saadessaan oppia rinta rinnan, jo lapsuudesta suojassa eripuraa aiheuttavilta ennakkoluuloilta, tutustuessaan kaikkeen hienoon ja hyvään erilaisissa kulttuureissa heissä syntyy tunne siitä, että he kuuluvat yhteen.
The European Schools' mission : Sketching his vision of the European Schools, Jean Monnet said of their pupils that 'educated side by side, untroubled from infancy by divisive prejudices, acquainted with all that is great and good in different cultures, it will be borne in upon them that they belong together.
Samalla kun he suhtautuvat omiin maihinsa rakkaudella ja kunnioituksella, heistä tulee mieleltään eurooppalaisia…".
Without ceasing to look to their own lands with love and pride, they will become in mind Europeans ...'.
Koulujen opetusohjelma : Syyskuussa 2001 Eurooppa-kouluja oli kymmenen; kaksi uutta koulua (Alicantessa ja Frankfurtissa) avataan pian.
The school curriculum : In September 2001, there were ten European Schools: two more (in Alicante and Frankfurt) will soon open.
Perusopetusta annetaan kaikilla yhdellätoista virallisella kielellä.
Basic instruction is given in the eleven official languages.
Jokaisessa koulussa on useita eri kielten osastoja, mutta opetussuunnitelma ja tutkintovaatimukset ovat samat eri osastoilla.
Each school comprises several language sections but the curricula and syllabuses are the same in all sections.
Vieraiden kielten oppimista, ymmärtämistä ja käyttöä painotetaan voimakkaasti.
There is a strong emphasis on the learning, understanding and use of foreign languages.
Kaikki oppilaat opiskelevat ensimmäistä vierasta kieltä (englantia, ranskaa tai saksaa) ala-asteen ensimmäisestä luokasta lähtien ja toista vierasta kieltä (mitä tahansa koulussa opetettua kieltä) yläasteen toiselta luokka-asteelta lähtien.
All pupils study a first foreign language (English, French or German) from the first year of primary education and a second foreign language (any language taught in the school) from the second year of secondary school.
Koulut tarjoavat myös laajalti ja tasapainotetusti matematiikan, luonnontieteiden, uskonnon (tai elämänkatsomustiedon), kuvaamataiteiden, musiikin ja liikunnan opetusta.
The schools also provide a broad and balanced education in mathematics, science, religion (or ethics), art, music, and physical education.
Kaikki opinto-ohjelmat johtavat European Baccalaureate ‑tutkintoon, jonka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat.
All programmes of study lead to the European Baccalaureate, which is recognised by all Member States.
Eurooppa-koulujen johtava elin on johtokunta .
The body that governs the European Schools is the Board of Governors .
Se päättää opetukseen liittyvistä asioista sekä talousarviosta.
It decides on educational matters as well as on the budget.
Kaikilla jäsenvaltioilla on yksi ääni, samoin kuin komissiolla ja Euroopan patenttivirastolla.
All the Member States have one vote, as has the Commission and the European Patent Office.
Vuonna 1994 tehdyssä yleissopimuksen tarkistuksessa myönnetään opettajille ja vanhemmille äänioikeus opetukseen liittyvissä asioissa ja määrätään yhteispäätösmenettelystä määräenemmistöpäätöksin (yksimielisyyden sijasta, kuten tällä hetkellä).
The 1994 revision of the convention grants teachers and parents voting rights on educational matters and provides for decision-making by qualified majority (rather than by unanimity, as at present).
Koska kaikki jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole vielä ratifioineet yleissopimusta, sitä ei vielä noudateta.
However, since the convention has still not been ratified by all Member States, it is not yet in operation.
Lukuvuonna 2001/2002 kouluissa oli kirjoilla 16 985 oppilasta.
In the school year 2001/2002, 16 985 pupils were enrolled at the schools.
Koulut ovat erikokoisia – Luxemburgin koulussa oli kirjoilla 3 702 oppilasta, kun taas Molin koulussa Belgiassa oppilaita oli kirjoilla 677.
The schools vary in size - 3 702 pupils were enrolled at the Luxembourg school, 677 at Mol (Belgium).
Ryhmän I oppilaiden (Euroopan yhteisön toimielinten sekä eräiden muiden elinten, kuten pysyvien edustustojen, virkamiesten lapset) osuus vaihtelee myös koulusta toiseen: jos ei oteta huomioon henkilökunnan omia lapsia, jotka ovat kouluissa oppilaina, osuus vaihtelee Bryssel II:n 81 prosentista Culhamin (Yhdistynyt kuningaskunta) viiteen prosenttiin.
The proportion of Category I pupils (children of officials of the European institutions and of a number of other organisations, such as the Permanent Representations) also varies from school to school: if one excludes the children of staff who are pupils at the schools, the proportions vary from 81% at Brussels II to 5% at Culham (UK).
Ryhmän III oppilailta, joiden osallistuminen mahdollistaa terveen sekoituksen oppilaita erilaisista sosiaalisista taustoista, peritään enintään 2 500 euroa vuodessa (maksun suuruus riippuu vanhempien tuloista)
Fees are charged to cover the full cost per Category II pupil: fees up to €2 500 per year (the level of fees depends on parental income) are charged for Category III pupils, whose presence helps maintain a healthy mix of social backgrounds.
Eurooppa-koulujen kokonaistalousarvio on vuonna 2002 noin 180 miljoonaa euroa.
The total budget of the European Schools in 2002 is around €180 million.
Noin 59 prosenttia tästä summasta eli 108 miljoonaa euroa tulee Euroopan yhteisöjen talousarviosta (talousarvion momentit A-3270–A-3273), ja jäsenvaltiot rahoittavat 23 prosenttia.
About 59% of this - €108 million - comes from the European Community budget (budget lines A-3270 to A-3273), while 23% is supplied by the Member States.
Opettajien palkat ja korvaukset (jotka perustuvat yhteisön virkamiesten palkkoihin ja korvauksiin) vievät noin 84 prosenttia koulujen talousarviosta, ja toimintakulujen osuus on noin 9 prosenttia.
Teachers' salaries and allowances (which are based on those of Community officials) take up about 84% of the schools' budget; while operational expenditure accounts for 9%.
Keskimääräiset kustannukset oppilasta kohti vuonna 2002 ovat noin 10 900 euroa , mutta ne vaihtelevat suuresti koulusta toiseen: oppilaan opettaminen maksaa noin 8 600 euroa Bryssel II:ssa, mutta noin 14 200 euroa Alankomaiden Bergenissä.
The average cost per pupil in 2002 is about € 10 900 but costs differ dramatically from one school to another: it costs about € 8 600 to educate a pupil at Brussels II, but around € 14 200 at Bergen (Netherlands).
Tässä yhteydessä on huomattava kaksi seikkaa:
Two points need to be made here:
∙ Keskimääräiset kustannukset oppilasta kohti Eurooppa-kouluissa eivät ole korkeammat kuin muissakaan ulkomailla asuville tarkoitetuissa kouluissa (esim. Brysselin englanninkieliset koulut). ∙ Koulun koko ja kustannukset oppilasta kohti ovat selvässä suhteessa keskenään; Bryssel II:n ja Luxemburgin kustannukset ovat alimmat, ja Bergenin, Molin ja Culhamin koulujen kustannukset ovat korkeimmat.
∙ average costs per pupil at the European Schools are no higher than at other schools serving expatriates (e.g. the English-language schools in Brussels); ∙ there is a strong correlation between school size and cost per pupil, costs being lowest at Brussels II and Luxembourg and highest at Bergen, Mol and Culham.
BUDJETTIVALIOKUNNAN MIETINTÖ
THE BUDGET COMMITTEE'S REPORT
Budjettivaliokunta on laatinut Eurooppa-koulujen tulevaisuuden rahoituksesta valiokunta-aloitteisen mietinnön seurattuaan pitkään huolestuneena seuraavia seikkoja:
A number of long-standing concerns have led the Committee on Budgets to draw up an own-initiative report on the future financing of the European schools:
∙ eroavaisuudet koulujen oikeudellisessa muodossa (jäsenvaltioiden välinen kysymys) sekä talousarvion osuuksissa (ylikansallinen, yhteisötason kysymys) ∙ johtokunnan epäonnistuminen omien kriteereidensä soveltamisessa koulujen perustamiseen ja sulkemiseen ∙ komission passiivisuus suhteessa johtokuntaan ∙ korkeat oppilaskohtaiset kustannukset pienissä kouluissa.
∙ the imbalance between the legal structure of the schools (essentially intergovernmental) and the budgetary provisions (which are of a supranational, Community, nature); ∙ the failure of the Board of Governors to apply their own criteria for establishing and closing schools; ∙ the passivity of the Commission on the Board of Governors; ∙ the high cost per pupil in the smaller schools.
Huolta näistä kysymyksistä ovat vielä vahvistaneet muut, viimeaikaisemmat tapahtumat:
But concern about these issues has been reinforced by other, more recent, developments:
∙ suunniteltu kahden uuden koulun avaaminen Alicantessa ja Frankfurtissa ∙ komission koko henkilökunnan vetäytyminen Culhamin JET-projektista vuonna 2000 ∙ todennäköisyys, että jäsenvaltioissa avataan lisää uusia virastoja ∙ laajentuminen (mikä tuo vuoteen 2009 mennessä 4 000–4 800 uutta oppilasta, jolloin Brysselin oppilasvahvuudeksi tulee noin 11 800 ja Luxemburgin noin 5 700)
∙ the planned opening of two new schools in Alicante and Frankfurt; ∙ withdrawal in 2000 of all Commission staff from the JET project in Culham; ∙ the likelihood of more new agencies being created in the Member States; ∙ enlargement (which will produce, by 2009, between 4 000 and 4 800 new pupils, bringing the Brussels cohort to some 11 800 and that in Luxembourg to around 5 700).
Mietintö käsitellään täysistunnossa syyskuun lopulla, ja se voi muodostaa poliittisen perustan puuttua käynnissä olevaan talousarviomenettelyyn.
The report will be debated in plenary in late September and might form the political base for an intervention in the current budgetary procedure.
Tärkeimmät johtopäätökset budjettivaliokunnan mietintöluonnoksesta ovat seuraavat:
The main conclusions of the COBU draft report are:
∙ yhteisön pitäisi edistää European Baccalaureate ‑tutkinnon suorittamista laajemmin ∙ komission pitäisi tehdä säädösehdotus maaliskuuhun 2003 mennessä, jotta voitaisiin poistaa eroavaisuudet oikeudellisen muodon ja talousarvion osalta koulujen välillä ∙ "yhteisöjen toimielinten asianmukainen toiminta" on riittävä syy toiminnalle vain Brysselin, Luxemburgin ja Münchenin kouluissa; paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten pitäisi rahoittaa osaltaan muita kouluja ∙ budjettivallan käyttäjältä on saatava ennakkosuostumus sellaisille päätöksille, joilla on monivuotisia vaikutuksia talousarvioon (esim. uusien koulujen perustaminen) ∙ oppilaiden jaottelu ryhmiin pitäisi lopettaa ∙ johtokunnan pitäisi tehdä maaliskuuhun 2003 mennessä ehdotus oppilaiden lukukausimaksuiksi muiden kuin virkamiesten lasten osalta, niin että ne vastaisivat paremmin todellisia kustannuksia ∙ kouluille pitäisi myöntää enemmän itsenäisyyttä, jotta ne voisivat kerätä varoja esimerkiksi tarjoamalla kieltenopetusta ∙ Kreikan hallituksen pitäisi ratifioida vuoden 1994 yleissopimus.
∙ that the Community should promote more widespread study for the European Baccalaureate; ∙ that the Commission should submit a legislative proposal by March 2003 to end the discrepancy between the legal structure of, and budgetary arrangements for, the schools; ∙ that the 'proper functioning of the European Institutions' now provides a rationale for the existence only of the Brussels, Luxembourg and Munich schools; that local, regional or national authorities should cofinance the other schools; ∙ that prior informed consent of budgetary authority must be obtained for decisions (e.g. the establishment of new schools) which have multiannual budgetary implications; ∙ that the division of pupils into categories should come to an end; ∙ that the Board of Governors should, by March 2003, present a proposal to bring fees for pupils who are not children of officials more in line with real costs per pupil; ∙ that the schools should be granted more independence so that they can engage in fund-raising, through, for example, the provision of language classes; ∙ that the Greek government should ratify the 1994 Convention.
Euroopan parlamentin työjärjestyksen liitteessä VI luetellaan "Eurooppa-koulujen järjestelmän edistämisen" kuuluvan tämän valiokunnan toimivaltaan.
Annex VI of the Parliament's Rules of Procedure lists 'promotion of the system of European schools' as one of this Committee's responsibilities.
Valmistelija on kuullut useita tahoja (johtokuntaa, koulujen johtajia, vanhempien edustajia eri Eurooppa-kouluista, komissiota, yksityisiä yrityksiä, jotka maksavat työntekijöidensä lasten koulunkäynnin Eurooppa-koulussa) tätä lausuntoa valmistellessaan, ja hän on myös käynyt kouluista Bryssel II:ssa ja Culhamissa.
Your draftsman has consulted widely in preparing this opinion (Board of Governors, school directors, parents' representatives from schools throughout the EU, Commission, private companies which pay for their employees' children to attend the EU schools) and has visited the Brussels II and Culham schools.
Eurooppa-koulujen järjestelmä on välttämätön: yhteisön toimielinten asianmukaisen toiminnan kannalta on välttämätöntä, että toimielimet pystyvät rekrytoimaan ja pitämään tehtävissään korkeasti koulutettua henkilökuntaa.
The European Schools system is a necessity : The proper functioning of the European Institutions requires that they are able to recruit and retain well-qualified staff.
Henkilökuntaa kiinnostaa erityisesti se, voivatko heidän lapsensa saada ulkomailla vähintään yhtä hyvää opetusta kuin kotimaassa.
One of the chief concerns of such staff is that their children should receive an education at least as good as that they would have received in their home country.
Osa henkilökunnasta on määräaikaista ja osa työskentelee vähemmän aikaa kuin koko työuransa toimielimissä.
Some staff are temporary agents and others will spend less than their entire career in the Institutions.