natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. muistuttaa, että omistajavalvontaa pidetään kilpailukykyisten yritysten tehokkaan ja kestävän kehityksen perusedellytyksenä ja että sen tulee käsittää työmarkkinaosapuolet nykyaikaisen johtamisen olennaisena osana; katsoo, että tasapainoinen yrityskonsepti takaa sen, että työntekijöiden oikeudet otetaan paremmin huomioon, ja saa yrityksen tiedostamaan paremmin eettisen ja sosiaalisen vastuunsa;
Recalls that corporate governance is regarded as a fundamental precondition for the efficient and sustainable development of competitive businesses and that it should involve employees and employers as an essential feature of a modern management system; considers that a balanced business strategy will ensure greater respect for workers’ rights and render businesses more aware of their ethical and social responsibility;
Yhteisen työllisyyspolitiikan toteuttamisen edistymistä ehdokasmaissa koskevien asiakirjojen (Joint Assessment Papers) arviointi on erityisen tärkeää nyt, kun ehdokasmaiden liittymiseen on enää niin vähän aikaa.
In view of the imminent accession of the candidate countries, it is particularly important to analyse the Joint Assessment Papers on progress in implementing the common employment policy in the candidate countries.
Ehdokasmaiden suurimpana haasteena on talous- ja työllisyyspolitiikan lähentäminen yhteisön säännöstöä vastaavaksi ehdokasmaiden ja nykyisten 15 jäsenvaltion välisen taloudellisen ja sosiaalisen tasapainon luomiseksi.
The greatest challenge facing the candidate countries is that of bringing their economic and employment policies into line with the EU’s acquis communautaire with the aim of achieving economic and social balance between the candidate countries and the present EU-15.
Lissabonin strategiassa määritellyllä työllisyyspolitiikalla on erityinen merkitys tämän pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa.
In efforts to attain these long-term objectives, special priority is assigned to employment policy, which is defined by the Lisbon Strategy.
Ehdokasmaiden riippuvuutta maataloudesta on pyrittävä vähentämään ja samalla on laajennettava palvelualaa sekä nykyaikaistettava metalli- ja kemianteollisuuden kaltaisia tärkeitä teollisuuden aloja kestävän kehityksen sekä bioteknologian alalla toimivien yritysten innovatiivisen toiminnan tukemiseksi.
The challenges include reducing dependence on agriculture, expanding service industries and modernising vital sectors of industry such as metals and chemicals, with a view to sustainable development, and also innovative branches of the biotechnology industry.
Jo EU:n 15 jäsenvaltion esimerkki on osoittanut, kuinka vaikeasta hankkeesta työllisyyden parantamisessa on kyse.
How difficult it is to reduce unemployment is already evident within the EU-15.
Työmarkkinoiden arviointi ehdokasmaissa
Analysis of labour markets in the candidate countries
Toimivat työmarkkinat ja nykyaikaiset työllisyyspalvelut ovat ehdokasmaille erityisen tärkeät, sillä teollisuuden suurten muutosten takia on keskityttävä työmarkkinoiden laadulliseen sopeuttamiseen.
An effective labour market and a modern labour market service are vital to the candidate countries because the major changes in sectors of industry call for particular qualitative coordination.
Työmarkkinoiden ja työllisyyspalveluiden heikkous aiheuttaa sosiaalista syrjäytymistä ja tätä kautta mahdollisesti pysyvää köyhyyttä.
Shortcomings in this field lead to social exclusion and possibly, as a result, lasting poverty.
Ehdokasmaiden työmarkkinoiden rakennetta kuvaa työvoiman kysynnän puuttuminen.
An essential structural feature of labour markets in the candidate countries is the absence of demand for labour.
Kahdestatoista ehdokasmaasta kuudessa työttömyysaste on yli 10 prosenttia.
In six of the twelve candidate countries, unemployment exceeds 10%.
Kehityksen suuntaa ehdokasmaissa voidaan kuvata seuraavasti: Naisten työllisyysaste on kasvussa, kun taas teollisuuden voimakas rakennemuutos laskee miesten työllisyysastetta.
Trends in the candidate countries may be summarised as follows: while employment of women is rising, employment of men continues to fall because of the structural upheaval in industry.
Vakinaista kokopäivätyötä on tarjolla yhä harvemmille, kun taas epävarmat työsuhteet, kuten kausi- ja osa-aikatyöt lisääntyvät.
Permanent full-time jobs are becoming increasingly scarce, while employment on insecure terms, e.g. on a temporary or part-time basis, is becoming more common.
Sen lisäksi nopea siirtyminen suunnitelmataloudesta markkinatalouteen on kasvattanut köyhyysuhan alla elävien joukkoa.
The rapid transformation of the planned economy into a market economy has further increased the proportion of the population who are threatened with poverty.
Alat, joiden tuottavuus on laskussa, muodostavat ehdokasmaissa yhä suuremman ongelman.
In the candidate countries, reference is increasingly being made to sectors whose productivity is declining.
Häviäjiin kuuluvat ennen kaikkea elintarviketeollisuus ja aikaisemmin vahvat teollisuuden alat, kuten tekstiili-, metalli- ja kaivosteollisuus.
These particularly include the food industry and industries which used to be strong, such as textiles, metals and mining.
Myös kulutushyödykkeitä tuottavien teollisuuden alojen sekä kemianteollisuuden tuotantokyky on laskenut, mikä on osaltaan pahentanut työttömyysongelmaa.
Certain parts of the consumer goods industry and the chemical industry have likewise become less productive and are partly responsible for the rapid erosion of employment.
Aloihin, joiden tuottavuus on viime vuosina noussut, kuuluvat esimerkiksi elektro-optinen teollisuus, huonekalujen valmistajat ja kuljetuskaluston valmistajat.
Sectors where productivity has risen in recent years include electro-optics, furniture and transport equipment.
Maatalouden työntekijöiden määrä on kasvussa useimmissa ehdokasmaissa.
In most candidate countries, the number of people employed in agriculture is falling.
Teollisuuden työpaikkojen väheneminen on pystytty kompensoimaan vain osittain palvelualan työpaikkojen lisäämällä.
Job losses in industry have only to a limited extent been compensated by the creation of new jobs in service industries.
Tästä syystä joudutaan ottamaan huomioon seuraavat ongelmat: Talouskasvusta huolimatta ehdokasmaiden työvoimaosuus on alhaisempi kuin EU:n 15 jäsenvaltiossa, ainoastaan naisten työvoimaosuus on ehdokasmaissa, Unkaria lukuun ottamatta, EU:n tasoa korkeampi.
Accordingly, the following problems arise in dealing with the priority tasks: despite economic growth in the candidate countries, employment rates are lower there than in the EU-15, while only employment of women is higher (except in Hungary).
Talouden nopea rakennemuutos lisää ongelmia erityisesti vanhempien ikäryhmien kohdalla.
The employment of older people, in particular, is in rapid decline due to the swift pace of economic restructuring.
Työmarkkinoiden toimintamekanismi
Mode of operation of labour markets
Useimpien ehdokasmaiden työmarkkinoiden elinkeinorakenteessa maatalous ja teollisuus ovat huomattavasti palveluelinkeinoa suuremmat.
On the whole, one particular feature of labour markets in the candidate countries is that far more people are employed in agriculture and industry than in services.
Liettuaa, Latviaa ja Romaniaa lukuun ottamatta kaikissa ehdokasmaissa teollisuus on huomattavasti suurempi työnantaja kuin EU:n 15 jäsenvaltiossa keskimäärin.
Except in Lithuania, Latvia and Romania, a considerably larger proportion of jobs in candidate countries are in industry than is the case in the EU-15.
Tilanne on erityisen ongelmallinen Tšekin tasavallassa, Slovakiassa ja Sloveniassa, missä teollisuuden työpaikat vähenevät 37–40 prosentilla.
The situation is particularly problematic in the Czech Republic, Slovakia and Slovenia, where 37-40% of jobs are in industry.
Matalapalkkaisten työpaikkojen osuus on kasvanut voimakkaasti erityisesti yksityisen sektorin palvelualoilla.
In services, the number of poorly paid jobs has risen substantially, particularly in the private sector.
Yksityisellä sektorilla kasvu johtuu suurelta osin teollisuustuotannon vahvistuvasta kehityksestä ulkoistaa tuotantoon varsinaisesti kuulumattomat työvaiheet.
Much of the rise in the private services sector is due to the increasing tendency for industry to resort to outsourcing for work which is not directly productive.
Palveluelinkeinon kasvu näkyy pääasiassa suurilla taajama-alueilla.
The expansion of services is mainly concentrated in the conurbations.
Näin jo muutenkin epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden työllisyystilanne vaikeutuu entisestään.
This is further aggravating the already critical labour market situation in the less favoured regions.
Erityisesti teollisuus- ja maatalousalueet kärsivät vielä suurempia tappioita.
Industrial and agricultural regions, in particular, will suffer yet greater losses in future.
Maatalousvaltaisissa maissa, kuten Romaniassa, Bulgariassa ja Puolassa, näiden alojen työntekijöitä uhkaa köyhtyminen.
In countries which remain dominated by agriculture – such as Romania, Bulgaria and Poland – those employed in this field are liable to become impoverished.
Ehdokasmaat eroavat EU:n 15 jäsenvaltiosta myös maatalouden alalla työskentelevien ikärakenteen suhteen: ehdokasmaissa vanhempiin ikäryhmiin kuuluvien maanviljelijöiden osuus on suurempi, ja nämä ovat usein yksityisyrittäjiä tai tilanomistajan perheenjäseniä, jotka auttavat toiminnassa.
A further serious disparity between the candidate countries and the EU-15 lies in the large number of older workers in the candidate countries, many of them being self-employed or unpaid family workers.
Romaniassa lähes neljännes kaikista maatalouden alalla työskentelevistä on yli 65-vuotiaita.
Nearly a quarter of all people working in agriculture in Romania are aged over 65.
Romaniassa maataloustyöllisyyden osuus on yli 40 prosenttia.
The fact that more than 40% of Romania’s work force are employed in farming makes it necessary to treat this field in a more differentiated manner, partly for socio-economic and ecological reasons.
Tästä sekä taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä syistä alaa on pakostakin lähestyttävä eri tavalla.
For example, it is clear that the structure of both agriculture and forestry would be highly conducive to ecological operation and sustainability.
Maa- ja metsätalouden rakenteet esimerkiksi ovat osoittautuneet erittäin hyvin luonnonmukaisten ja kestävien tuotantomenetelmien käyttöön soveltuviksi.
In the longer term, Romania with its small farms and its as yet unpolluted soil could set a precedent for ecological and sustainable farming.
Koska Romanian maataloustuotannon rakenteet ovat pientuotantoon suunniteltuja eikä maaperää ei ole kuormitettu liikaa, maata voitaisiin pidemmällä aikavälillä käyttää luonnonmukaisen ja kestävän maataloustuotannon esimerkkitapauksena.
A more rapid reform of the EU’s agricultural policy, with a more diversified approach, could be of benefit.
Ehdokasmaiden työllisyyspolitiikan tavoitteena ei pidä eikä saa olla maaltapaon vahvistaminen.
The aim of employment policies in the candidate countries should not be to encourage an exodus from the countryside.
Pikemminkin olisi tuettava kestävää ja tasapainoista työllisyyspolitiikkaa kaupunkialueilla ja erityisesti maaseudulla.
Rather, a sustainable and balanced employment policy should be promoted in urban areas and, to an even greater extent, in rural areas.
Ehdokasmaiden toivo mahdollisimman pikaisesta liittymisestä valuuttaunioniin lisää niiden paineita kustannusten hallitsemiseksi.
Budgetary pressure in the candidate countries is further increased by the desire to join the currency union as quickly as possible.
Tämän vuoksi kaikkia mahdollisia työllisyyttä tukevia vero- ja sosiaalijärjestelmiä ei voida ottaa käyttöön lähitulevaisuudessa.
This limits the scope for introducing tax and social security systems which promote employment within the foreseeable future.
Alue- ja työllisyyskehitykseen liittyviä parannusta vaativia aloja
Improvements required in regional development and employment policy
Kestävää ja tasapainoista työllisyyspolitiikkaa on tuettava nykyistä enemmän kaupungeissa ja maaseudulla.
More should be done to encourage the pursuit of sustainable and balanced employment policies in urban and rural areas.
Alueellisten erojen poistaminen edellyttää ansiohoukuttimia tarjoavan politiikan noudattamista.
Policies to provide incentives in the field of income as well are the most important requirement for the attainment of balance between regions.
Yleinen ansiotason läheneminen EU:n 15:n jäsenvaltion tasoa kohti näkyy vasta liittymisen jälkeen, koska Euroopan unionin sisäinen kehitys jatkuu dynaamisena.
Average incomes will only begin to approach the EU-15 level after accession, as the internal dynamics of the EU make themselves felt.
Ansiotason yhtenäistämiseksi Euroopan unionin tasolle tarvitaan ehdottomasti työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen välistä vuoropuhelua.
In order to bring incomes closer to EU levels, representatives of employers and employees must be capable of entering into dialogue with each other.
Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten välisen sosiaalisen vuoropuhelun parantaminen on ehdoton edellytys yhtenäiselle ja mahdollisimman sopuisalle kehitykselle.
Improving the social dialogue between the economic and social partners is a vital precondition for a homogeneous and relatively conflict-free development.
Työehtosopimuksen mahdollisuus – sopivan palkkatason takaamiseksi – on talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten toimivan yhteistyön perusta.
An ability to enter into collective agreements in order to set wages at an appropriate level is the basis for a functioning social and economic partnership.
Yhteisten arviointiasiakirjojen valmistelussa on käynyt ilmi, että tavanomaisia rakennetukitoimia ei voida siirtää sellaisinaan ehdokasmaihin.
The JAPs show that traditional structural measures cannot be directly transferred to the candidate countries, because of major disparities in level.
Tähänastisia liittymistä edeltäviä Euroopan unionin tukiohjelmia heikentää yhtäältä EU:n toimielinten teknokraattisuus ja toisaalta ehdokasmaiden infrastruktuurin puutteellisuus.
To date, EU pre-accession programmes have been seriously hampered by the ‘technocracy’ of the European institutions on the one hand and inadequate infrastructure in the candidate countries on the other.
Ehdokasmaiden toiminnan menestys työmarkkinoiden sopeuttamiseksi laajentuneen Euroopan vaatimuksiin riippuu paljolti työväestön oikeanlaisesta pätevyydestä.
The success of the candidate countries’ efforts to adjust their labour markets to meet the requirements of an enlarged EU will be highly dependent on whether the work force has the right qualifications.
Kouluttamaton työvoima on useimmissa ehdokasmaissa – kuten myös EU:n 15 jäsenvaltiossa – huomattavasti huonommassa asemassa.
In most of the candidate countries – as, indeed, in the EU-15 – low-skilled workers are at a serious disadvantage.
Yleinen koulutustaso, erityisesti teknisillä aloilla, on ehdokasmaissa niiden taloudellisesta ahdingosta huolimatta yhä korkeampi kuin EU:n 15 jäsenvaltiossa keskimäärin.
Despite budgetary constraints, the general level of training in the candidate countries is still more substantial than in the EU-15, particularly in the technical field.
Dynaamisen ja nykyaikaisen kansantalouden vaatimuksiin vastaamiseksi on kuitenkin tärkeää sijoittaa teollisuustyöntekijöiden koulutukseen, joka vaatii nykypäivänä aivan toisenlaisen perustan.
However, in order to meet the requirements of a dynamic and modern economy, it is necessary to invest in training of skilled industrial workers, a field of training which requires a different basis nowadays.
Työväestön koulutuksen keskimääräisessä kestossa Yhdysvallat ja Japani ovat Euroopan unionin 15 jäsenvaltion edellä.
The EU-15 are lagging behind the USA and Japan in terms of the average length of training of the work force.
Ehdokasmaiden koulutusperusta sen sijaan tarjoaa osittain hyvät lähtöasetelmat.
On the other hand, in some cases the current situation as regards the quality of training in the candidate countries is favourable.
Aikaisemmin valtion yrityksissä palvelleet hyvin erikoistuneet teollisuustyöntekijät ovat nykyään erityisen hankalassa tilanteessa, sillä nopea rakennemuutos merkitsi heille yleensä joko työpaikan menetystä tai ammatillisen aseman ja täten myös ansiotason laskua.
The situation of highly specialised industrial workers who used to be employed in the former State enterprises is now particularly precarious: in most cases, rapid structural change has either cost them their job or forced them into more menial work, accompanied by a cut in earnings.
Jotta saataisiin pysäytettyä näiden usein maaseudulla asuvien ihmisten köyhtyminen entisestään, heidän koulutus-, ammattikoulutus- ja jatkokoulutusmahdollisuuksiaan on parannettava kiireisesti.
In order to avoid further impoverishment of these people, many of whom live in rural areas, access to education, training and further training systems is urgently required.
Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota päättivät Barcelonan huippukokouksessa vuonna 2001 toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli tukea Euroopan kehittämistä elämänikäisen oppimisen alueeksi.
At the Barcelona European Council in 2001, the EU-15 decided to adopt measures to help create a European area of lifelong learning.
Ehdokasmailla on paljon tehtävää jatkokoulutuksen alalla.
There is an urgent need for action on further training in the candidate countries.
Ehdokasmaat ovat kehittäneet yhteisissä arviointiasiakirjoissa strategioita, joiden tarkoituksena on inhimilliseen pääomaan tehtäviä sijoituksia lisäämällä auttaa ehdokasmaita saavuttamaan nopeasti EU:n 15 jäsenvaltiota.
In the JAPs these countries have set forth strategies to promote rapid union with the EU-15 States by means of greater investment in human capital.
Työssäkäyvien osallistuminen jatkokoulutukseen vaihtelee alueittain 50 prosentista Tšekin tasavallassa 11 prosenttiin Romaniassa (EU:ssa keskimäärin 50 prosenttia).
Rates of participation in further training measures among the working population varied from region to region, ranging from 50% in the Czech Republic to 11% in Romania, while the EU average is around 50%.
Ehdokasmailla on vielä runsaasti kurottavaa erityisesti työttömiä koskevan aktiivisen työmarkkinapolitiikan alalla sekä rakennemuutoksesta johtuvan työttömyyden uhkaamien työssäkäyvien uudelleenkoulutuksessa.
There is much catching-up to be done, particularly as regards an active labour market policy for the unemployed, but also as regards retraining measures for employees who are in danger of losing their jobs due to structural change.
Toimivat työnvälityspalvelut ja työmarkkinoiden nykyaikaistaminen
A functioning labour market service and modernisation of the labour market
Ehdokasmaissa, kuten osittain myös Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa, keskitytään edelleen työttömyyden hallinnointiin eikä sen torjuntaan.
In the candidate countries, as to some extent in the EU-15, unemployment continues to be administered rather than combated.
Asiakaslähtöinen koulutus ja työttömiksi joutuneiden uudelleenkoulutus ovat merkittäviä edistysaskelia työttömien tukemisessa.
An essential step towards better support for the unemployed is customer-oriented training and retraining of those concerned.
Ehdokasmaille on tyypillistä aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan myönnettävien varojen niukkuus.
Characteristically, little funding is allocated to an active labour market policy in the candidate countries.
Uudelleenkoulutusmahdollisuuksia ei ole saatavilla tarpeeksi, minkä vuoksi työttömille ei myöskään voida tarpeeksi usein tarjota mahdollisuutta päästä pysyvään työsuhteeseen.
There is not enough access to retraining measures, which create opportunities for the unemployed to find jobs with a future.
Lisäksi tietojen ja taitojen vanhentuminen johtaa etenkin vanhempien ikäryhmien kohdalla suoraan varhaiseläkkeelle jäämiseen, etenkin työpaikan menetyksen uhatessa.
In addition, the extremely inadequate updating of qualifications, particularly among older workers and even more so where jobs are at risk, is a recipe for early retirement.
Työmarkkinoiden rakenteiden nykyaikaistamiseen ja yrittäjien ja työntekijöiden sopeutumiskyvyn parantamiseen on pyrittävä lisäämällä talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten – työelämän käytännön toimijoiden – toimivaltaa.
In order to modernise labour market structures and improve the adaptability of entrepreneurs and workers, the responsibilities of the economic and social partners – those who have firsthand experience of the world of employment – need to be increased.
Yhtäläiset mahdollisuudet ja yhdenvertainen kohtelu
Equality of opportunities and equal treatment
Vaikka ehdokasmaiden yksittäiset säännökset ovatkin suurimmalta osin naisten ja miesten yhdenvertaista kohtelua koskevan yhteisön säännöstön mukaisia, käytännössä asiat ovat kuitenkin valitettavasti usein aivan toisin.
To a large extent, the individual candidate countries’ legislation accords with the principal provisions of the acquis communautaire relating to equal treatment of women and men, but regrettably what happens in practice is often a different matter.
Suurimmat ongelmat liittyvät – aivan kuten unionin jäsenvaltioissakin – siihen, että taloudelliset vaikeudet vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavalla.
As in the EU, the main problems lie in the unequal impact of economic difficulties on women and men.
Samoin tietoisuus yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun merkityksestä on edelleen heikoissa kantimissa.
Moreover, there is still too little awareness of the importance of equal opportunities for, and equal treatment of, men and women.
Lisäksi lait täytyy vielä panna täytäntöön naisten ja miesten päivittäisessä elämässä kotona, työpaikalla ja julkisessa elämässä.
In addition, the relevant legislation needs to be acted upon in the everyday life of women and men at home, at work and in public life.
Yhtäläisiä mahdollisuuksia ja yhdenvertaista kohtelua koskevassa kysymyksessä ei kuitenkaan pidä keskittyä ainoastaan miesten ja naisten väliseen suhteeseen, vaan kaikenlaisen syrjinnän torjumiseen EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti.
However, equal opportunities and equal treatment is a concern which does not only apply in relation to men and women: any form of discrimination proscribed by Article 13 of the EC Treaty must be avoided.
Erityisesti vammaisten ja vähemmistöjen asemaan liittyy ehdokasmaissa edelleen suuria ongelmia.
Considerable problems still persist in the candidate countries with regard to the situation of the disabled and minorities, in particular.
Ehdokasmaissa on erilaisia etnisiä ja kielellisiä vähemmistöjä.
In the candidate countries there are various ethnic and linguistic minorities.
Suurin näistä vähemmistöistä ovat romanit, joita on Bulgariassa, Romaniassa ja Slovakiassa noin 9 prosenttia väestöstä.
The largest such group is the Roma, who constitute around 9% of the population in Bulgaria, Romania and Slovakia.
Suurimman ongelman muodostaa vähemmistöjä uhkaava köyhyys.
The biggest problem for members of minority groups is the threat of poverty.
Syrjintä ilmenee muun muassa yhteiskunta- ja sosiaalipalvelujen käyttöön vaadittavien henkilöllisyystodistusten puuttumisena sekä koulutuksessa kielellisten esteiden takia.
Discrimination arises, inter alia, from a lack of identity documents which would afford access to the life of society, employment and social rights, while access to training is a problem because of language barriers.
28. elokuuta 2003 LOPULLINEN A5-0283/2003
28 August 2003 FINAL A5-0283/2003
poliittisten ryhmien toimintaa ja oikeudellista asemaa koskevan uuden 29 a artiklan lisäämisestä Euroopan parlamentin työjärjestykseen ( 2003/2114(REG) )
on insertion of a new Rule 29a in Parliament's Rules of Procedure: activities and legal situation of the political groups
323.592 SISÄLTÖ
323.592 CONTENTS
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLUONNOS
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION