natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. joulukuuta 2003 LOPULLINEN A5-0465/2003
4 December 2003 FINAL A5-0465/2003
muuntogeenisten ja tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta
on coexistence between genetically modified crops and conventional and organic crops
PR_INI 329.801 SISÄLTÖ
PR_INI 329.801 CONTENTS
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 5. kesäkuuta 2003, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnalle oli annettu lupa laatia työjärjestyksen 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö muuntogeenisten ja tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta.
At the sitting of 5 June 2003 the President of Parliament announced that the Committee on Agriculture and Rural Development had been authorised to draw up an own-initiative report under Rule 163 on coexistence between genetically modified crops and conventional and organic crops.
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta nimitti kokouksessaan 12. kesäkuuta 2003 esittelijäksi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorfin.
The committee appointed Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf rapporteur at its meeting of 12 June 2003.
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 22. syyskuuta 2003 pyytäneensä lausuntoa myös ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnalta.
At the sitting of 22 September 2003 the President of Parliament announced that the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy had been asked for its opinion.
Valiokunta käsitteli mietintöluonnosta kokouksessaan kokouksissaan 11. syyskuuta 2003, 4. marraskuuta 2003 ja 2. joulukuuta 2003.
The committee considered the draft report at its meetings of 11 September, 4 November and 2 December 2003.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 27 puolesta ja 1 vastaan.
At the last meeting it adopted the motion for a resolution by 27 votes to 1.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joseph Daul (puheenjohtaja), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (varapuheenjohtaja ja esittelijä), Albert Jan Maat (varapuheenjohtaja), Gordon J. Adam, Danielle Auroi, Reimer Böge (Encarnación Redondo Jiménezin puolesta), Niels Busk, Christel Fiebiger, Christos Folias, Jean-Claude Fruteau, Georges Garot, Lutz Goepel, Willi Görlach, Liam Hyland, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Christa Klaß (Michl Ebnerin puolesta), Dimitrios Koulourianos, Xaver Mayer, Jan Mulder (Giovanni Procaccin puolesta), Karl Erik Olsson, Neil Parish, Christa Prets (António Camposin puolesta), Agnes Schierhuber, Robert William Sturdy ja Marialiese Flemming (João Gouveian puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti).
The following were present for the vote: Joseph Daul, chairman; Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, vice-chairman and rapporteur, Albert Jan Maat, vice-chairman; Gordon J. Adam, Danielle Auroi, Reimer Böge (for Encarnación Redondo Jiménez), Niels Busk, Christel Fiebiger, Christos Folias, Jean-Claude Fruteau, Georges Garot, Lutz Goepel, Willi Görlach, Liam Hyland, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Christa Klaß (for Michl Ebner), Dimitrios Koulourianos, Xaver Mayer, Jan Mulder (for Giovanni Procacci), Karl Erik Olsson, Neil Parish, Christa Prets (for António Campos), Agnes Schierhuber, Robert William Sturdy and Marialiese Flemming (for João Gouveia, under Rule 153(2)).
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS muuntogeenisten ja tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta (2003/2098(INI))
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on coexistence between genetically modified crops and conventional and organic crops (2003/2098(INI))
– ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. ,
– having regard to Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety OJ L 31, 1.2.2002, p.1. ,
– ottaa huomioon syyskuussa 2003 julkaistun luonnoksen komission direktiiviksi neuvoston direktiivien 66/401/ETY, 66/402/ETY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY ja 2002/57/EY muuttamisesta erityisesti sellaisten lisäedellytysten ja -vaatimusten osalta, jotka koskevat geneettisesti muunnettujen lajikkeiden siementen esiintymistä geneettisesti muuntamattomien lajikkeiden siementen erissä satunnaisesti tai koska niiden esiintymistä on teknisesti mahdotonta välttää, sekä geneettisesti muunnettujen lajikkeiden siementen pakkausmerkinnöissä esitettävien tietojen osalta SANCO/1542/2, 2.6.2002. ,
– having regard to the draft Commission directive amending Council Directives 66/401/EEC, 66/402/EEC, 2002/54/EC, 2002/55/EC, 2002/56/EC and 2002/57/EC as regards additional conditions and requirements concerning the adventitious or technically unavoidable presence of genetically modified seeds in seed lots of non-genetically modified varieties and the details of the information required for labelling in the case of seeds of genetically modified varieties, September 2003 version SANCO/1542/2 July 2002. ,
– ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon ( A5‑0465/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy ( A5‑0465/2003 ),
A. katsoo, että geneettisesti muunnettujen lajikkeiden rinnakkaiselo geneettisesti muuntamattomien tavanomaisten ja luonnonmukaisesti viljeltyjen lajikkeiden kanssa muodostaa perustan sekä kuluttajien että viljelijöiden valinnanvapaudelle ja on samalla edellytys yhteisön sääntelemälle riskienhallinnalle muuntogeenisten organismien käsittelyssä,
A. whereas coexistence between genetically modified varieties on the one hand and non-genetically modified conventional and organic varieties on the other hand provides the basis for freedom of choice for both consumers and farmers and is at the same time the precondition for risk management in dealing with GMOs, which is prescribed in the Community,
B. katsoo, että geneettisesti muunnettujen lajikkeiden risteytymistä tavanomaisten hyötykasvien kanssa suurilla GMO-viljelyaloilla ei voida estää tai ainakin se on vaikeaa,
B. whereas the extensive cultivation of GMOs will make it impossible, or at least extremely difficult, to exclude the outcrossing of genetically modified varieties with non-genetically modified useful plants,
C. ottaa huomioon, että lukuista kansalaiset ja viljelijät ovat epävarmoja muuntogeenisten organismien käyttämisestä elintarviketuotannossa,
C. whereas there is a great deal of uncertainty among large sections of the population and many farmers regarding the use of GMOs in food production,
D. katsoo, että nykyinen tieteellinen tietämys muuntogeenisten organismien risteytymisestä ja leviämisestä laaja-alaisessa käytössä on vielä rajallista eikä riitä seurausten täsmälliseen arviointiin,
D. whereas the current state of scientific knowledge regarding the outcrossing and spread of GMOs as a result of their extensive use is still limited and is insufficient for a precise estimate of the consequences,
E. katsoo, että muuntogeenisten organismien käyttöönotto maataloudessa ei saa aiheuttaa lisäkustannuksia niille viljelijöille, jotka eivät halua käyttää kyseistä tekniikkaa, vaan haluavat viljellä ja markkinoida geneettisesti muuntamattomia tuotteita,
E. convinced that the introduction of GMOs in agriculture must not bring with it any additional costs for farmers who do not use these technologies and who wish to grow and market non-genetically modified products,
F. ottaa huomioon, että siementuotannossa tarvitaan erityisehtoja, joilla on varmistettava lajikkeiden mahdollisimman suuri puhtaus, ja siksi siementen GMO-pitoisuuksien merkitsemisen raja-arvoksi on vahvistettava teknisesti mitattavissa oleva ja luotettava raja-arvo ja on otettava huomioon käytännön sovellettavuutta koskevat tieteelliset arviot; katsoo, että muuten maataloustuotannossa ei voida varmistaa elintarvikkeiden nykyisen 0,9 prosentin merkitsemisraja-arvon noudattamista,
F. whereas seed production takes place under particular conditions which must guarantee the highest possible degree of purity, and the limit value for the labelling of GMO-impurities in seed should be set at the technically measurable and reliable detection threshold, with account being taken of scientific assessments regarding practical applicability; whereas it will otherwise be impossible for agricultural production to ensure compliance with the current labelling threshold of 0.9% for food,
1. toteaa, että tiedot muuntogeenisten organismien esiintymisestä siemenissä eivät hyödytä vain viljelijöitä ja kuluttajia, vaan ovat direktiivin 2001/18/EY (markkinoille saattamisen jälkeinen seuranta, viljelyn rekisteröinti, lupien umpeutuminen ja peruuttaminen, hätätoimenpiteet) ja muuntogeenisten organismien hyväksymisestä, merkitsemisestä ja jäljitettävyydestä annettujen asetusten asianmukaisen täytäntöönpanon edellytys;
Points out that information on the presence of GMOs in seed does not merely serve to inform farmers and consumers but is a precondition for the proper implementation of Directive 2001/18/EC (particularly as regards monitoring and placing on the market, the registration of cultivation, the expiry and withdrawal of authorisation and emergency measures) and the Regulations on the authorisation, labelling and traceability of GMOs;
3. vaatii luomaan välittömästi yhtenäisiä ja sitovia yhteisön säännöksiä geneettisesti muunnettujen hyötykasvien rinnakkaiselosta geneettisesti muuntamattomien tavanomaisten hyötykasvien kanssa; vaatii Euroopan parlamentille yhteispäätösoikeutta asiassa;
Calls for uniform and binding rules to be established without delay at Community level on the coexistence of genetically modified crops on the one hand, and non-genetically modified conventional crops on the other hand; calls for the European Parliament to be included in this process under the codecision procedure;
6. pitää aiheuttajaperiaate huomioon ottaen myönteisenä, että komission suosituksen mukaan on "uudentyyppisen tuotannon aloittavien maanviljelijöiden velvollisuus toteuttaa geenivirran rajoittamiseksi tarkoitetut toimenpiteet tuotannon aloitusvaiheessa";
Welcomes the fact, bearing in mind the ‘polluter pays’ principle, that the Commission Recommendation states that ‘during the phase of introduction of a new production type in a region, operators (farmers) who introduce the new production type should bear the responsibility of implementing the farm management measures necessary to limit gene flow’;
9. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita olemaan hyväksymättä muiden geneettisesti muunnettujen kasvilajikkeiden levittämistä, ennen kuin hyväksytään ja pannaan täytäntöön rinnakkaiseloa koskevat sitovat säännöt, joita tukee vakaasti aiheuttajaperiaatteeseen nojautuva vastuujärjestelmä;
Calls on the Commission and Member States not to proceed with the approval of the release of any further genetically modified varieties of plant until such time as binding rules on coexistence, backed up by a system of liability based firmly on the 'polluter pays' principle, have been agreed and implemented;
Rinnakkaiselon tavoitteena on antaa viljelijöille ja kuluttajille mahdollisuus valita vapaasti, haluavatko he jatkossa käyttää tai kuluttaa muuntogeenisiä organismeja (GMO).
The goal of coexistence is to provide lasting freedom of choice for farmers and consumers in relation to the use or consumption of genetically modified organisms (GMOs).
Siksi sen pitää tarjota selkeät säännöt konfliktien ratkaisemiseksi tilanteissa, joissa muuntogeenisten organismien käyttöä koskeva vaatimus on ristiriidassa muuntogeenisten organismien käytöstä luopumista koskevan oikeuden tai velvollisuuden kanssa ja voi aiheuttaa kustannuksia ja riskejä.
Consequently it must provide clear rules to resolve conflicts wherever the entitlement to use GMOs conflicts with the right or obligation to renounce GMOs and may give rise to costs and risks.
Rinnakkaiselo koskee siementen kehittämistä ja niiden lisääntymistä, viljelyä ja maatalouskäytäntöä niiden kaikissa muodoissa, mukaan lukien ympäristönsuojelu, kuljetus, esikäsittely ja varastointi, uusiutuvien raaka-aineiden tuotanto, jalostus ja elintarvikkeiden ja rehujen kauppa niiden eri portaissa loppukuluttajalle saakka sekä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vienti ja tuonti.
Coexistence concerns the development of seed and its multiplication, cultivation and all aspects of farming practice, including environmental protection, transport, farm-to-farm handling and storage, the production of renewable raw materials, processing and trade in food and feed in its various stages down to the final consumer, as well as the export and import of agricultural products and food.
Kaikissa näissä elintarvike- ja raaka-ainetuotannon vaiheissa on tärkeää erottaa muuntogeeniset organismit tavanomaisista organismeista, ja tämä muuttaa yritys- ja markkinataloudellisia olosuhteita.
The segregation of GM and non-GM will play a role in all these phases of food and raw material production, and will lead to changes in business and market conditions.
Ongelman kestävä ratkaisu edellyttää käytännössä tämän kokonaisyhteyden huomioon ottamista.
Solutions to the problem will succeed in practice only if this interconnectedness is taken into account.
Toisin kuin muiden tekniikoiden tai aineiden käyttöönotto maataloudessa ja elintarviketaloudessa muuntogeenisillä organismeilla on ominaisuus lisääntyä ja vaihtaa geneettistä informaatiota muiden viljelykasvien ja luonnonvaraisten kasvien kanssa.
In contrast to the introduction of other technologies or substances in the agricultural and food economy, GMOs are capable of reproducing and exchanging genetic information with other crops and wild plants.
Samalla kun muuntogeenisten organismien terveys- ja ympäristöriskien arviointia säännellään lupamenettelyjen yhteydessä, rinnakkaiselon ehdoilla on merkittävä rooli riskienhallinnassa.
Whilst the assessment of the risks posed by GMOs to health and the environment is regulated in the context of their authorisation, coexistence conditions play a key role for risk management.
Kuten kaikissa tekniikoissa, tässäkin on lähdettävä siitä, että riskien arviointiin voi sisältyä virheitä eikä siinä ole käytettävissä uusinta tieteellistä tietoa.
As for all technologies, it should be assumed that risk assessments are imperfect and may be overtaken by more recent scientific knowledge.
Keskeinen tekijä rinnakkaiselon luomisessa riskienhallintaa ajatellen on sen vuoksi kysymys siitä, voidaanko muuntogeenisten organismien markkinoille saattaminen ja levittäminen peruuttaa.
The key factor in organising coexistence in the context of risk management is therefore the question of whether the placing on the market and release of GMOs can be reversed.
Rinnakkaiselon ehtojen luomisessa olisi siksi otettava huomioon tulevien GMO-tuotteiden käyttö esimerkiksi ihmisravinnoksi soveltumattomien, tiukemmat puhtausehdot täyttävien teollisten tai farmaseuttisten tuotteiden saamiseksi.
The coexistence conditions should also be geared to the use of future GMO products, for example industrial products not suitable for human consumption or pharmaceutical products, which must meet stricter criteria on purity.
GMO-lajien mahdollisesta risteytymisestä, talvehtimisesta ja rikastumisesta maaperässä, niiden kulkeutumisesta ja muunlaisesta leviämisestä olemassa olevan tieteellisen tiedon ja kokemuksen perusteella ei voida vielä tehdä luotettavia johtopäätöksiä siitä, missä määrin muuntogeenisiä organismeja leviää tavanomaisiin lajeihin laaja-alaisessa ja vuosia kestävässä GMO-viljelyssä.
The scientific knowledge and experience currently available with regard to potential outcrossing, overwintering and accumulation in the soil, and ways in which GMO varieties may be carried or otherwise spread, do not yet make it possible to draw any reliable and dependable conclusions regarding the possible extent of contamination of non-genetically modified crops with GMOs in the event of the extensive long-term cultivation of GMO crops.
Tämä edellyttää varsinkin alussa varovaista ja pikemminkin rajoittavaa toimintatapaa, jota voidaan mahdollisesti höllentää uusien tietojen ja kokemusten valossa.
This demands a cautious and rather restrictive approach, particularly at the start, which might then be made more flexible in the light of further experience and knowledge.
Rinnakkaiselosta annetut riittämättömät ja epäselvät säännökset eivät saisi missään tapauksessa johtaa siihen, että juuri hyväksyttyjä säännöksiä hyväksymisestä, jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ei voitaisi panna täytäntöön lisääntyvästä GMO-kontaminaatiosta aiheutuvien paineiden takia.
It is vital to avoid a situation where inadequate and unclear rules on coexistence make the provisions which have just been adopted on authorisation, traceability and labelling impracticable in the face of growing GMO contamination.
Muuntogeenisten organismien markkinoille saattamisella ja säännöksillä muuntogeenisten organismien merkitsemisestä ja jäljitettävyydestä luodaan koko yhteisöä laajuisia oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka määräävät rinnakkaiselon oikeudelliset ehdot.
Authorisation for placing GMOs on the market and rules on the labelling and traceability of GMOs establish Community-wide rights and obligations which define the legal conditions for coexistence.
Siksi myös perussäännökset rinnakkaiselon varmistamisesta on annettava yhteisön lainsäädännössä ja Euroopan parlamentin yhteispäätösvaltuuksilla, mutta niihin on jätettävä riittävästi liikkumavaraa kansallisille, alueellisille ja paikallisiin oloihin mukautetuille täytäntöönpanomääräyksille.
Basic provisions on ensuring coexistence should therefore also be regulated in Community law and with the full participation of the European Parliament, but should at the same time leave sufficient room for manoeuvre for implementing provisions adapted to national, regional and local conditions.
Siemenet ovat tuotantoketjun alussa; ne lisääntyvät lajista riippuen kertoimella 40–1 000 ja voivat olla maaperässä pitkiäkin aikoja.
Seeds stand at the beginning of the production chain, multiply by a factor of between 40 and 1000 depending on variety and may remain in the soil for a long time.
Siemenissä olevat muuntogeeniset organismit hedelmöittävät ristipölytyksessä naapuripelloilla olevia viljelykasveja sekä luonnonvaraisia sukulaisiaan, mikäli sellaisia kasvaa lähistöllä.
In the case of cross-pollinating plants, GMOs in seeds fertilise neighbouring crops and any wild relatives growing nearby.
Siemenet ja siitepöly voivat kulkeutua pitkiäkin matkoja.
Seeds and pollen can be carried over long distances.
Tämä tilaa ja aikaa koskeva ulottuvuus edellyttää, että rinnakkaiselon ehdoksi ja tärkeimmäksi yksittäiseksi toimenpiteeksi kontaminaation estämiseksi asetetaan siementen tiukat puhtaus- ja merkitsemismääräykset.
These dimensions in time and in space make strict seed purity and labelling requirements necessary as a precondition for coexistence and the most important single measure to prevent contamination.
Ne eivät ole ehto vain sille, että tavanomaisessa viljelyssä voidaan noudattaa vahvistettuja merkitsemisraja-arvoja (nykyään 0,9 %).
Such rules are not only the precondition for ensuring that the prescribed labelling threshold (currently 0.9%) for non-genetically modified cultivation can be complied with.
Täydelliset tiedot muuntogeenisten organismien esiintymisestä siemenissä ovat myös direktiivissä 2001/18 säädetyn asianmukaisen riskienhallinnan edellytys.
Full information on the presence of GMOs in seeds is also the precondition for proper risk management as stipulated in Directive 2001/18.
Direktiivissä säädetään tiettyjä tuoteryhmiä koskevista raja-arvoista, joiden alapuolella voidaan luopua merkitsemisestä .
This Directive makes provision for the setting of thresholds for particular groups of product below which labelling would not be necessary.
Sen sijaan vastaavista poikkeuksista ei ole säädetty seuraavien osalta: tiedot viljelmistä (maarekisterit), post market ‑seuranta, luvan umpeutuminen tietyn ajan kuluttua sekä hätätoimenpiteet siinä tapauksessa, että lupa joudutaan peruuttamaan ja GMO:t ottamaan takaisin.
However, no corresponding derogations are provided in respect of the requisite information on cultivation (register), post-market monitoring, the expiry of authorisation after a certain period and emergency measures in the event that authorisation has to be withdrawn and a GMO has to be recalled, all of which are also stipulated in the Directive.
Tästä seuraa väistämättä, että siemenerissä olevat GMO:t on poikkeuksetta merkittävä havaitsemisraja-arvossa ja GMO-pitoisia siemeniä saa viljellä ja markkinoida riippumatta yksittäisten erien GMO-pitoisuudesta ainoastaan siementen sisältämien muuntogeenisten organismien lupaehtojen mukaisesti.
It follows that it is vital that GMOs in seed lots should without exception be labelled at the detection threshold and seed containing GMOs, regardless of the concentration of the GMO in individual lots, should be permitted to be cultivated and marketed only in accordance with the conditions governing authorisation of the GMOs contained therein.
Tällainen menettely on väistämätön myös taloudellisista syistä: Vain siinä tapauksessa, että tuotantoketjun alussa tehdään puhdas erottelu, voidaan epäpuhtaudet, joita GMO-viljelyssä "ei voida teknisesti välttää", pitää luotettavasti vahvistettujen merkitsemisraja-arvojen alapuolella naapuritiloille ja käsittely-, jalostus- ja kauppayrityksille kohtuullisin kustannuksin.
Moreover, such an approach is also necessary for economic reasons: only if there is a clear segregation at the start of the production chain will it be possible to keep impurities, which will be ‘technically unavoidable’ where GMOs are grown, reliably below the prescribed labelling threshold without placing an unreasonable burden on neighbouring farmers and downstream treatment, processing and marketing firms.
Taloudellinen analyysi osoittaa, että on paljon järkevämpää pitää siemenet GMO-vapaina, koska siemenet tuotetaan joka tapauksessa lähes suljetussa järjestelmässä.
Economic analysis shows that it is much more logical to keep seeds free of GMOs, since seed production takes place in an almost closed system anyway.
Jos maataloustuotannon perustana käytetään epäpuhtaita siemeniä, 0,9 prosentin raja-arvon noudattaminen aiheuttaa maataloudelle ja elintarvikesektorille kansantaloudellisen kustannus- ja riskivyöryn, joka ei ole missään suhteessa muuntogeenisten organismien käytöstä saataviin taloudellisiin etuihin.
If, on the other hand, impure seed is used at the start of farm production, farming and the food sector will be faced with an avalanche of economic costs and risks which bears no relation to the economic benefits of GMO use.
Erityisen selväksi asia tulee alueilla, jotka ovat päättäneet olla käyttämättä muuntogeenisiä organismeja ja hyötyvät siitä taloudellisesti.
This becomes particularly clear in areas which have decided to forgo the use of GMOs and are reaping economic benefits from that decision.
Niinpä GMO-vapaasta Ylä-Itävallasta on tullut siemenfirmoja puoleensa vetävä magneetti, joka on houkutellut ulkomaisia investointeja, koska alueella voidaan onnistua noudattamaan talouden tiukkoja normeja.
The GMO-free region of Upper Austria has become a magnet for seed firms and has attracted foreign investment because strict business rules can be complied with here.
Tällaisessa tilanteessa GMO-vapaan aseman säilyttäminen voi olla taloudellisin ja tehokkain toimenpide rinnakkaiselon aikaansaamiseksi.
In such a situation, retaining GMO-free status may represent the most economic and effective measure for coexistence.