natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU:n on tuettava Euroopan kalastusalaa, joka jo kärsii laajasta maa- ja kalataloustuotteiden tuonnista kolmansista maista Euroopan markkinoille.
The EU has a duty to support a European fishing industry which is already struggling to cope with the high share of fishery and aquaculture products imported to the European market from third countries.
Vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä on liian pieni Euroopan kalastusalan turvaamiseksi.
The de minimis ceiling is too low to protect European fisheries.
Olisiko ajateltavissa, että enimmäismäärä nostettaisiin 30 000 eurosta 60 000 euroon yritystä kohti kolmen vuoden ajaksi?
Is it possible to increase the ceiling for de minimis aid by raising it from €30 000 to €60 000 per company per three year period?
Miten komissio suunnittelee tukevansa yleisemmin Euroopan kalastusalaa öljyn hintojen noustessa?
More generally, how does the Commission intend to support the European fisheries economy against this background of rising oil prices?
Suullisesti vastattava kysymys O-000103/2011
Question for oral answer O-000103/2011
Aihe: Ydinturvallisuus Euroopan unionin läheisyydessä
Subject: Nuclear safety in the EU neighbourhood
Japanin ydintragedia on aiheuttanut perusteltua huolta olemassa olevien ja tulevien ydinvoimasuunnitelmien turvallisuudesta.
The nuclear tragedy in Japan has triggered obvious concerns over the safety of existing and future nuclear power plants.
Neuvosto totesi 25. maaliskuuta 2011, että Euroopan unioni kannustaa myös kansainvälisesti noudattamaan ydinturvallisuuden korkeimpia normeja ja pyytää naapurimaita suorittamaan stressitestejä olemassa olevissa ja suunnitteilla olevissa ydinvoimaloissa.
The Council concluded on 25 March 2011 that the EU will also promote internationally the highest standards for nuclear safety and will request neighbouring countries to carry out ‘stress tests’ on existing and planned plants.
Euroopan unionin rajojen läheisyydessä suunnitellaan tällä hetkellä kahta ydinvoimalaitosta.
Two nuclear power plants (NPPs) are currently planned in close proximity to the EU’s borders.
Avoimuuden ja yhteistyön puute EU:n jäsenvaltioiden kanssa aiheuttaa jo varhaisessa kehitysvaiheessa vakavaa huolta siitä, rikotaanko mahdollisesti lukuisten kansainvälisten ydinturvallisuutta koskevien yleissopimusten säännöksiä, ja uhkaa Itämeren alueen meriympäristöä.
The lack of transparency and cooperation with the EU Member States affected raises major concerns already at an early development phase as to possible violations of the provisions of numerous international conventions on nuclear safety and poses threats to the marine environment of the Baltic Sea area.
Euroopan parlamentti korosti 6. heinäkuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan unionin Itämeri-strategiasta ja makroalueiden roolista tulevaisuuden koheesiopolitiikassa, että EU-maiden on noudatettava mitä tiukimpia turvallisuus- ja ympäristönormeja ja että komission on seurattava ja valvottava, noudattavatko naapurimaat ja erityisesti ne, jotka suunnittelevat rakentavansa ydinvoimaloita lähelle EU:n ulkorajoja, samaa toimintamallia ja kansainvälisiä yleissopimuksia.
The European Parliament in its resolution of 6 July 2010 on the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy emphasised that EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in neighbouring countries, especially in those that are planning to build nuclear power plants near external EU borders.
Eikö komissionkin mielestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ole vastattava yhdessä siitä, että ydinturvallisuus varmistetaan ja että sitä vahvistetaan olemassa olevissa ja tulevissa ydinvoimalaitoksissa EU:ssa ja kolmansissa maissa sen läheisyydessä?
Does the Commission agree that the EU and its Member States have a joint responsibility to ensure and strengthen nuclear safety in the existing and future nuclear power facilities, both in the European Union and in the third countries in its close neighbourhood?
Harkitseeko komissio ydinturvallisuusasioiden sisällyttämistä lähialueen kolmansien maiden kanssa harjoittamaansa ulkopolitiikkaan?
Is the Commission considering including nuclear safety issues in its external policies with neighbouring third countries?
Suunnitteleeko komissio muiden välineiden käyttöä yhteistyössä Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja muiden asianomaisten kansainvälisten elinten kanssa, jotta helpotetaan ydinvoiman käytön turvallista laajentamista EU:n ulkorajoilla?
Does the Commission plan to use any other instruments in cooperation with the IAEA and other relevant international bodies to facilitate safe nuclear expansion at the EU’s external borders?
Miten komissio aikoo varmistaa tällaisten ydinvoimalaitosten valvonnan EU:n ulkorajoilla yhteistyössä IAEA:n ja muiden asianomaisten kansainvälisten elinten kanssa sekä Espoon yleissopimuksen mukaisesti?
How will the Commission ensure monitoring of such NPPs at the EU’s external borders in cooperation with the IAEA, Espoo and other relevant international bodies?
Aikooko komissio pyytää hankkeiden virallista uudelleenarviointia, jos ne eivät täytä kansainvälisiä normeja?
Will the Commission seek an official reassessment of the projects, in case they fail international standards?
Voisivatko EU:n sähkön tuontia koskevat säännöt, kuten sellaisen ydinvoiman tuonnin kieltäminen, joka ei täytä tunnustettuja turvallisuusnormeja ('likainen energia'), komission mielestä toimia aktiivisena työkaluna, jonka avulla voidaan panna täytäntöön tiukimmat ydinturvallisuuden normit ydinvoimalaitoksissa EU:n ulkopuolella?
In the Commission’s opinion, could the rules on EU electricity imports, such as banning imports of nuclear power which do not meet recognised safety standards (‘dirty power’), become an active leverage to implement the highest nuclear security and safety standards in NPPs outside the EU?
Suullisesti vastattava kysymys O-000104/2011
Question for oral answer O-000104/2011
EFD -ryhmän puolesta Aihe: Työhön ja koulutukseen liittyvät eurooppalaiset virastot
on behalf of the EFD Group Subject: European employment and training agencies
EUROFUND, Cedefop, ETF ja Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto ovat eurooppalaisia virastoja, jotka kaikki toimivat työllisyys- ja koulutusalan eri osa-alueilla.
EUROFUND, CEDEFOP, ETF and OSHA are European agencies that deal with various aspects of the same area: employment and training.
Ottaen huomioon Euroopan nykytilanteen, jossa sitä vaivaavat yhtäältä ennennäkemättömän korkea työttömyys ja toisaalta akuutti talousahdinko, joka johtuu Lissabonin sopimuksessa määrättyihin maksuvalmiusvaatimuksiin nähden riittämättömistä talousarviovaroista, Pohjois-Afrikan sodasta ja humanitaarisesta kriisistä sekä joidenkin jäsenvaltioiden talouden ohjausjärjestelmän tukemisesta, voiko komissio ilmoittaa, paljonko henkilökuntaa edellä mainituissa virastoissa työskentelee, minkä verran niiden hallinnoinnista ja ylläpidosta aiheutuu yhteensä kustannuksia sekä mitkä niiden rahoituslähteet ja toiminta-alat ovat?
In view of the current situation in which Europe is having to tackle both unprecedented rates of unemployment and a period of acute financial stress due to a budget that is insufficient to manage the liquidity requirements imposed on the EU by the Treaty of Lisbon, by the war and humanitarian crisis in North Africa and by the bailout of the economic governance system in some Member States, can the Commission provide information on the number of employees, the overall cost of the management and maintenance of these agencies, their sources of funding and their spheres of action?
Voiko komissio ilmoittaa, kuka päättää kyseisten virastojen toimintaohjelmista ja miten kyseiset päätökset tehdään?
Who decides on the programming of their activities and how?
Olisiko virastojen vuotuiset toimintaohjelmat mahdollista laatia yhdessä Euroopan parlamentin kanssa?
What are the opportunities for interaction with the European Parliament in determining their annual programme of activities?
Mitkä ovat kunkin neljän viraston erityispiirteet, joiden vuoksi niiden samanaikainen olemassaolo on oikeutettua ilman riskiä, että siitä aiheutuisi tarpeetonta kustannusten päällekkäisyyttä?
For each of the four agencies, what are the distinguishing features which justify their coexistence without risking an inefficient and unnecessary duplication of costs?
Katsooko komissio, että kyseiset virastot voitaisiin yhdistää niiden synergioiden ja tehokkuuden lisäämiseksi?
Would it be conceivable to group these agencies together in order to increase their synergies and improve efficiency?
Suullisesti vastattava kysymys O-000105/2011
Question for oral answer O-000105/2011
S&D -ryhmän puolesta Aihe: EU:n pankkialan stressitestaus vuonna 2011
on behalf of the S&D Group Subject: Stress tests of the EU banking sector in 2011
Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean (CEBS) ja komission heinäkuussa 2010 suorittamilla stressitesteillä ei onnistuttu palauttamaan luottamusta EU:n pankkijärjestelmään.
The stress tests undertaken by the Committee on European Banking Supervision (CEBS) and the Commission in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system.
Yhdenmukaisen rajatylittävän toimintamallin puute oli yksi syistä stressitestien epäonnistumiseen.
The lack of a harmonised cross-border approach was among the reasons why the stress tests were unsuccessful.
Kukin maa saattoi esimerkiksi päättää, mihin pankkiin stressitesti kohdistettaisiin, käytetyt epäsuotuisimmat skenaariot olivat erilaisia ja monissa tapauksissa toimitetut tiedot osoittautuivat vääriksi.
For instance, each country could decide which banks should undergo the stress test, the adverse scenarios were also different and in many cases the information provided turned out to be incorrect.
Tänä vuonna stressitestauksesta huolehtii vasta perustettu Euroopan pankkiviranomainen, joka julkaisi stressitesteissä käytettävät skenaariot ja menetelmät 18. maaliskuuta.
This year's stress tests will be conducted by the newly created European Banking Authority, which released the scenarios and methodology for its stress tests on 18 March.
Joitain parannuksia on tehty edellisvuoteen verrattuna, mutta unionin rahoitusalan uuden sääntelyjärjestelmän uskottavuuden varmistamiseksi pyytäisin komissiota selventämään seuraavia seikkoja:
There are some improvements compared to last year but, in order to ensure the credibility of the new European Financial institutional framework, can the Commission explain:
Mitkä ovat tärkeimmät tehdyt muutokset, joilla vältetään pankkien stressitestauksen viimevuotisen epäonnistumisen toistuminen?
What are the main changes to avoid a repetition of last year's failure of the banking stress test exercise?
Miten komissio voi taata, että stressitestit kattavat merkityksellisen riskipotentiaalin kaikissa jäsenvaltioissa?
How can the Commission guarantee that the stress tests will cover the relevant risk potential in all Member States?
Miten komissio varmistaa yhtäläisen kohtelun pankkialan eri rakenteille ja liiketoimintamalleille kaikissa jäsenvaltioissa?
How does the Commission ensure a fair approach to the different banking structures and business models across Member States?
Ferreiran mietinnössä ( P7_TA(2010)0276 ) Euroopan parlamentti kehottaa laatimaan strategian ongelmiin ajautuneiden pankkien pääomittamista ja tarvittaessa uudelleenjärjestelyä varten; mitä konkreettisia ehdotuksia komissio aikoo tehdä asiassa ja milloin?
In the Ferreira report, the European Parliament called for a strategy to recapitalise and if necessary restructure banks which are facing problems ( P7_TA(2010)0276 ); what concrete proposals will the Commission make in this respect and when are they to be expected?
Suullisesti vastattava kysymys O-000106/2011
Question for oral answer O-000106/2011
ALDE -ryhmän puolesta Aihe: Öljyn hinnannousun aiheuttama kriisi Euroopan kalastusalalla
on behalf of the ALDE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
Jatkuvasti korkeammiksi nousevat polttoaineiden hinnat ovat hankaloittaneet unionin alueen liikeyritysten toimintaa entisestään.
The continuing rise in fuel prices has put an additional burden on many businesses in the EU.
Näistä korkeammista hinnoista kärsivät etenkin EU-maiden kalastajat, koska heidän elantonsa riippuu yhä harvinaisemmiksi käyvistä luonnonvaroista samalla, kun kalataloustuotteista maksettavat hinnat ovat alhaalla.
Notably EU fishermen suffer from these higher prices, mainly because they are dealing with an increasingly scarce resource and at the same time low prices paid for their fishery products.
Voiko komissio kertoa näkemyksensä ja ratkaisuehdotuksensa seuraaviin kysymyksiin:
Can the Commission elaborate its views and proposals with regard to the following questions:
Mitä vaikutuksia polttoaineiden hinnankorotuksilla on EU:n talouteen ja työllisyyteen?
What effect does the rise in fuel prices have on the EU economy and on employment?
Mitkä EU:n toimialat ovat suurimmassa vaarassa sen vuoksi etteivät ne voi siirtää nousevia energiakustannuksiaan muille?
Which EU sectors are at greatest risk because they are unable to pass on their rising energy costs?
Mitä hätäapua EU voi toimittaa ilman, että se aiheuttaa pitkäaikaisia vääristymiä?
What kind of emergency help can the EU provide without creating long-term distortions?
Suullisesti vastattava kysymys O-000107/2011
Question for oral answer O-000107/2011
S&D -ryhmän puolesta Aihe: Öljyn hinnannousu ja kalastajien tukeminen
on behalf of the S&D Group Subject: Rising oil prices and support for fishers
Viimeisten kahden vuoden aikana öljyn hinta on noussut niin, että se on vaikuttanut merkittävästi kalastusalan toimintakustannuksiin.
In the last two years the rise in oil prices has had a heavy impact on operating expenses in the fisheries sector.
Öljyn hinta nousi vuoden 2009 alun 37 dollarista yli 100 dollariin vuoden 2011 alussa.
The oil price increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 at the beginning of 2011.
Tämän seurauksena nousseet toimintakustannukset ovat saattaneet erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavat ja kaukaisista satamista käsin toimivat kalastajat vakavaan tilanteeseen.
The resulting increased operational costs have put fishers under serious pressure, especially small-scale and artisanal coastal fishers and those operating from remote ports.
Komissio reagoi edelliseen öljynhinnan nousuun vuonna 2007 vähämerkityksistä tukea koskevalla asetuksella, jonka perusteella jäsenvaltiot saavat tukea kalastusalan yrityksiä enintään 30 000 eurolla kolmen vuoden ajan.
The Commission reacted to the last oil price peak in 2007 with a de minimis regulation, allowing Member States to support fisheries enterprises up to a maximum of EUR 30 000 over three years.
Asetuksen avulla jäsenvaltiot voivat lievittää öljynhinnan nousun vaikutuksia.
This regulation permits Member States to alleviate the oil price increases.
Miten komissio aikoo auttaa ja tukea Euroopan kalastusalaa öljyn hinta noustessa ja kun maat, joilla on mittavat kalastuslaivastot, ovat taloudellisissa vaikeuksissa?
How is the Commission planning to help and support the European fisheries sector in the context of rising oil prices and given the financial difficulties that countries with large fishing fleets are currently facing?
Miten nykyisen vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen tulokset ovat komission mukaan vaikuttaneet Euroopan kalastajien taloudelliseen tilanteeseen ja meriympäristöön?
How does the Commission assess the results of the current de minimis regulation as regards its impact on the economic situation of European fishers and the maritime environment?
Miten eri jäsenvaltiot ovat käyttäneet sitä?
How has it been used by the different Member States?
Pitääkö komissio yhä 30 000 euron enimmäismäärää sopivana vai olisiko ajateltavissa, että enimmäismäärää muutettaisiin sellaiseksi, että se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä uhkaa vääristää kilpailua tai vaarantaa ympäristön ja yhteiskunnan kestokykyä ja meristrategiadirektiivin mukaisia sitoumuksiamme?
Does the Commission still consider the current ceiling of EUR 30 000 to be appropriate, or would it be advisable to change it to a maximum that does not affect trade between Member States, and does not threaten to distort competition or harm environmental and social sustainability and our commitments under the Marine Strategy Framework Directive?
Suullisesti vastattava kysymys O-000108/2011
Question for oral answer O-000108/2011
PPE -ryhmän puolesta Aihe: Vuoristo-Karabahin tilanne
on behalf of the PPE Group Subject: Situation in Nagorno-Karabakh
Viime kuukausina Venäjä on toimittanut huomattavia määriä aseita Armeniaan ja Azerbaidžaniin.
In recent months we have witnessed major arms supplies from Russia to Armenia and Azerbaijan.
Se saattaa aiheuttaa jännityksen lisääntymistä erityisesti Vuoristo-Karabahin alueen ympäristössä ja koko Etelä-Kaukasuksella.
This may provoke increased tension especially around the Nagorno-Karabakh region and in the whole area of the South Caucasus.
Onko korkea edustaja / varapuheenjohtaja tietoinen näistä tapahtumista ja seuraako hän tilannetta?
Is the HR/VP aware of these developments and monitoring this situation?
Mitä toimia Euroopan unioni aikoo toteuttaa estääkseen konfliktin mahdollisen laajenemisen?
What steps does the European Union intend to undertake in order to prevent a potential escalation of the conflict?
Suullisesti vastattava kysymys O-000109/2011
Question for oral answer O-000109/2011
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan puolesta Aihe: Ydinturvallisuus 25 vuotta Tšernobylin onnettomuuden jälkeen
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Nuclear safety 25 years after the Chernobyl disaster
Huhtikuussa 2011 tuli kuluneeksi 25 vuotta Ukrainassa tapahtuneesta Tšernobylin ydinonnettomuudesta.
April 2011 marks the 25th anniversary of the Chernobyl nuclear disaster in Ukraine.
26. huhtikuuta 1986 ydinvoimalassa tehdyn kokeen yhteydessä paine reaktorissa kasvoi äkillisesti rikkoen reaktoriastian, mikä johti useisiin räjähdyksiin.
On 26 April 1986 a sudden power output surge during a systems test caused a reactor vessel to rupture, leading to a series of blasts.
Raju tulipalo roihusi Tšernobylin ydinvoimalassa kymmenen päivän ajan.
An intense fire burned in the Chernobyl power plant for 10 days.
Räjähdyksen yhteydessä ympäristöön vapautui radioaktiivisia aineita yli 5,2 miljoonan terabecquerelin verran.
More than 5.2 million terabecquerels were released.
YK:n mukaan saastunut alue ulottui jopa 500 kilometrin päähän ydinvoimalasta.
Contamination reached an area as far away as 500 km from the plant, according to the UN.
Ihmisiä evakuoitiin 30 kilometrin säteeltä.
The evacuation zone reached 30 km.
Ydinvoimalan lähialueilta evakuoitiin noin 115 000 ihmistä, ja vuoden 1986 jälkeen noin 220 000 ihmistä Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta siirrettiin muualle.
About 115 000 people from areas surrounding the reactor were evacuated and some 220 000 people from Belarus, the Russian Federation and Ukraine were subsequently relocated after 1986.
Vuoteen 2005 mennessä oli kirjattu yli 6 000 kilpirauhassyöpätapausta säteilylle onnettomuuden aikaan altistuneiden lasten ja nuorten keskuudessa, ja syöpätapausten määrä todennäköisesti kasvaa seuraavien vuosikymmenten aikana.
In the long term, more than 6 000 cases of thyroid cancer had been reported up to the year 2005 in children and adolescents who were exposed at the time of the accident, and more cases can be expected during the next decades.
YK:n raportin mukaan vuodesta 2008 lähtien 64 kuolemantapauksen on varmistettu johtuvan säteilystä.
A UN report places the total confirmed number of deaths from radiation at 64 as of 2008.
Kiistely siitä, kuinka moneen ihmiseen onnettomuus lopulta vaikuttaa, jatkuu edelleen.
Disputes continue about how many people will eventually be affected.
Tšernobylin onnettomuus kuuluu luokkaan 7 eli erittäin vakava onnettomuus.
The catastrophe was rated at level 7 – a major accident.
Tšernobylin onnettomuuden seurausten torjumisessa suurin taloudellinen tukija oli EU, joka perusti Tšernobylin reaktorisuojarahaston.
The EU, as a creator of the Chernobyl Shelter Fund, was the largest provider of financial assistance for fighting the consequences of Chernobyl.
Tšernobylin onnettomuus ei ole ainoastaan aiheuttanut huomattavan paljon kuolemantapauksia, vaan vielä tulevinakin vuosina se vaikuttaa vahingollisesti terveyteen.
The Chernobyl accident has not only already caused a considerable number of casualties, but will still have disastrous effects on health for years to come.
Uusimpien tutkimusten mukaan ainakin kahdella alueella Ukrainassa syödään edelleen saastunutta ruokaa.
According to recent studies, residents of at least two Ukrainian districts continue to eat contaminated food.
Komission rahoittama kansainvälinen asiantuntijaryhmä (http://arch.iarc.fr) on hiljattain saanut valmiiksi katsauksen Tšernobyliin liittyvän terveystutkimuksen tilasta.
An international group of experts funded by the Commission (http://arch.iarc.fr) has recently completed a review of the status of Chernobyl health research.
Katsauksen mukaan onnettomuudesta on tällä hetkellä olemassa useita erillisiä tutkimuksia, jotka itsessään ovat arvokkaita mutta jotka eivät muodosta yhtenäistä ja jäsentynyttä kuvaa onnettomuuden kokonaisvaltaisista vaikutuksista terveyteen.
They describe the overall picture currently as ‘a series of uncoordinated studies, valuable in themselves but forming a patchwork rather than a comprehensive, structured attempt to delineate the overall health consequences of the accident.’
Asiantuntijat kehottavat aloittamaan kansainvälisen tutkimuksen Tšernobylin vaikutuksista mahdollisimman nopeasti.
They advise that an international study should be set up on the effects of Chernobyl as soon as is possible.
– Onko komissio valmis aloittamaan pitkäaikaisen (elinikäisen) tutkimuksen selvittääkseen onnettomuuden kokonaisvaltaiset vaikutukset Tšernobylin laskeumalle altistuneiden eurooppalaisten terveyteen, sekä tukemaan tutkimusta?
– Is the Commission prepared to set up and support a long-term (life span) study to assess the overall consequences on the human health of the European population in all the areas affected by the Chernobyl fallout?
– Onko komissiolla tietoa Tšernobylin alueen ja Valko-Venäjän, Ukrainan ja Venäjän vahingoittuneimpien alueiden maaperän nykytilasta ja ympäristön saastuneisuudesta sekä siitä, miten ihmisiä on suojeltu saastuneisuudelta?
– Does the Commission have data on the current state of land and environmental contamination in the Chernobyl area and the most affected areas in Belarus, Ukraine and Russia, and the measures taken to protect humans against it?
– Aikooko komissio tehdä yhteistyötä Ukrainan kanssa rappeutuneen Tšernobylin ydinvoimalan uuden suojakuoren rakentamiseksi?
– Does the Commission intend to cooperate with Ukraine in order to construct a new contamination shield over the top of the stricken Chernobyl nuclear plant?
– Nyt kun onnettomuudesta on kulunut 25 vuotta, aikooko komissio kannustaa hallituksia uusiin taloudellisiin sitoumuksiin ydinonnettomuuden seurausten torjumiseksi?
– With the 25th anniversary approaching, will the Commission encourage governments to make public new cash commitments helping to fight the consequences of the nuclear accident?
Ydinonnettomuudet tapahtuvat yllättäen ja odottamatta, kuten Tšernobylissä 25 vuotta sitten ja Fukushimassa vain muutamia viikkoja sitten.
Nuclear incidents strike by surprise and unexpectedly; Chernobyl 25 years ago, Fukushima just a few weeks ago.
Molemmat onnettomuudet osoittavat, että seuraukset alueen väestölle voivat olla vakavat.
Both accidents show that the consequences on the local and regional population can be severe.