natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastauksena on ollut rakennesopeutusohjelmiin sisältyviä toimia, kuten markkinoiden avaaminen ja muutokset valtionyhtiöiden kannustimissa ja valvonnassa aina valvonnasta luopumiseen eli yksityistämiseen asti.
The reaction to this was measures largely imposed by means of structural adjustment programmes, ranging from marketisation and changes in incentives and controls over State-owned enterprises to the surrender of control, i.e. privatisation.
Tällainen menettely ei kuitenkaan aina ole parantanut tilannetta, vaan se on ollut merkittävänä osasyynä köyhyyden leviämiseen kehitysmaissa.
However, this approach has not always improved the situation and has been a major factor in the further spread of poverty in developing countries.
Komissio toteaa aivan oikein, että valtionyhtiöiden uudistamiselle on olemassa erilaisia vaihtoehtoja.
Fortunately, the Commission finds that there are various options for reforming State-owned enterprises.
Kyseeseen tulevat pääasiassa
These may be summarised as:
Komission mukaan on ratkaisevan tärkeää ottaa olosuhteet huomioon valittaessa uudistusvaihtoehtoa.
According to the Commission it is absolutely vital to take account of the parameters when selecting among different types of reform.
On tutkittava, onko olosuhteita muutettava ennen kuin uudistus voidaan toteuttaa onnistuneesti.
It is necessary to assess whether the parameters need to be altered before a reform can succeed.
Tässä yhteydessä on erityisesti kiinnitettävä huomiota kilpailulainsäädäntöön ja sen soveltamiseen, mahdolliselle yksityistämiselle tai yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuudelle asetettujen edellytysten valvonta- ja täytäntöönpanomahdollisuuksiin, rahoitus- ja pankkialan rakenteisiin sekä työntekijöiden ammattitaidon tasoon tai sen parantamismahdollisuuksiin.
Particular attention needs to be devoted to competition law and its implementation, the scope for monitoring/enforcement of the agreed conditions for a possible privatisation/public-private partnership, the structure of the financial and banking sector
On erittäin tärkeää, että tavoitteet ja olosuhteet tutkitaan tarkkaan ennen uudistusta.
and the level of training of personnel or the conditions for improving it.
Erityisesti yleishyödyllisten laitosten yhteydessä uudistamisen olisi helpotettava palvelujen saatavuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja laatuun liittyvien kysymysten ratkaisemista.
Before implementing a reform, it is particularly important to examine precisely its objectives and the conditions in which it is to be carried out.
– luodaan asianmukainen oikeudellinen kehys sekä mahdollisuudet valvoa uudistusten vaikutuksia niiden toteuttamisen jälkeen
The Commission provides what are effectively guidelines for the reform of State-owned enterprises, which comprise the following elements:
Esittelijä kannattaa periaatteessa komission kantaa seuraavassa esitetyin varauksin.
The rapporteur agrees with the broad outlines of the Commission’s position, subject to the reservations stated below.
Komission kanta on laadittu pitkälti ilman ideologisia rajoitteita.
The Commission’s position is largely conceived without ideological blinkers.
Komissio vastustaa asiakirjassa yksipuolista tarkastelutapaa, jonka mukaan valtionyhtiöt on periaatteessa yksityistettävä.
In its document, the Commission opposes the one-sided view that public enterprises ought as a matter of principle to be privatised.
Esittelijä korostaa, että erityisesti yleishyödyllisten palvelujen alalla on noudatettava varovaisuutta.
The rapporteur stresses that, particularly where public utilities are concerned, caution is required.
Yleishyödyllisten laitosten omistusmuotoa koskevassa kysymyksessä EU:n olisi pysyttävä EY:n perustamissopimuksen 295 artiklan mukaisesti puolueettomana.
The EU should maintain a neutral position regarding the ownership of public utilities, as required by Article 295 of the EC Treaty.
Erityisesti vesi-, jätevesi- ja energiahuollon alalla toimiviin yleishyödyllisiin laitoksiin yksityistäminen ei näytä sopivan, mutta myös perustavanlaatuisten liikenneinfrastruktuurien, posti- ja televiestintäpalvelujen sekä yleensä kaikkien valtionyhtiöiden uudistamisen yhteydessä on arvioitava huolellisesti tilanne ja uudistustarve.
Particularly in the fields of water supply, drainage and energy supply, it seems inappropriate to privatise public utilities, but in addition to these, the situation and the need for reform should be assessed carefully in the case of basic transport infrastructure, postal services and telecommunications and indeed all reforms of public enterprises.
Eri uudistusvaihtoehtoja on verrattava keskenään, ja tässä yhteydessä kansalaisyhteiskunnan, erityisesti käyttäjien ja kuluttajien järjestöjen ja ammattiyhdistysten, osallistuminen päätöksentekoon ja toimien valvontaan on välttämätöntä.
The various options for reform must be weighed up, and it is essential to involve civil society, particularly users’ or consumers’ organisations and trade unions, in decision-making and in monitoring the measures taken.
Joka tapauksessa on pidettävä mielessä EU:n kehitysyhteistyön yleistavoite eli köyhyyden torjuminen.
At all events, the stated overriding objective of the EU’s development cooperation – combating poverty – must be taken into account.
Esittelijä korostaa lisäksi, että on otettava huomioon, että kehitysmaat ovat kiinnostuneita tehokkaista valtionyhtiöistä myös tuotannon sektoreilla, koska ne tarjoavat keinoja ja ohjausvälineitä valtion velvollisuuksien hoitamiseksi kansallisen kehityksen painopistealueiden toteuttamisessa, köyhyyden torjumisessa, kestävässä kehityksessä ja ympäristön säilyttämisessä, talouden monipuolistamisessa sekä ulkopoliittisten etujen turvaamisessa.
The rapporteur also stresses how important it is not to lose sight of the fact that, on strategic grounds, developing countries also have an interest in efficient State-owned enterprises in the production sector to provide resources and management instruments for use in exercising the State’s responsibility for attaining the priorities of national development, combating poverty, sustainability and preserving the environment, diversification of the economy and safeguarding foreign-policy interests.
Esittelijä huomauttaa, että kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden, valtionyhtiöiden yksityistämisessä on usein ongelmana maksukykyisen keskiluokan puuttuminen.
The rapporteur would observe that one of the problems which frequently stands in the way of privatisation of State-owned enterprises in developing countries, especially in the least developed countries, is the absence of an economically potent middle class.
Tämä tilanne voi johtaa siihen, että vain ulkomaisilla (monikansallisilla) yrityksillä on mahdollisuus ostaa valtionyhtiöitä, mikä voi rajoittaa kehitysmaan mahdollisuuksia suunnitella ja toteuttaa sopivat olosuhteet.
Because of this situation, it may be the case that only foreign (and perhaps only multinational) companies possess the financial capacity to take over a State-owned enterprise, which may limit the scope for the developing country to impose and enforce appropriate conditions.
Sen sijaan valtionyhtiöiden ostaminen kotimaisella pääomalla olisi suotavaa.
It would be desirable for State-owned enterprises to be taken over by domestic capital instead.
Yksi mahdollisuus tämän ongelman ratkaisemiseksi on osuustoiminnallisten mallien ottaminen valtionyhtiöiden uudistamisesta ja yksityistämisestä käytävään keskusteluun.
One possible way of coping with this dilemma is by introducing cooperative models into the debate on reforming and privatising State-owned enterprises.
Valtionyhtiön ostamiseksi on esimerkiksi mahdollista perustaa yhtiö tai osuuskunta, joka koostuu yksityishenkilöistä, mikroyrityksistä, pk-yrityksistä, osuuskunnista sekä paikallisista ja alueellisista viranomaisista.
For example, it is possible to set up a company or cooperative comprising individuals, micro-enterprises, SMUs, cooperatives and local or regional authorities to take over a State-owned enterprise.
Tällainen osuuskunta voi ostaa osan valtionyhtiöstä ja lisätä osuuttaan vuosien kuluessa saaduilla voitoilla, jolloin tuloksena on keskipitkällä aikavälillä täydellinen yksityistäminen niin, että yritys ei siirry yhden yksittäisen osakkeenomistajan hallintaan.
Such a cooperative can take over part of a State-owned enterprise and, over the years, using its profits, expand its share in order in the medium term to achieve complete privatisation, without any need for the enterprise to fall under the control of a single shareholder.
Tietenkään tätäkään mallia ei voi soveltaa kaikkiin tapauksiin kaikissa maissa, mutta komission olisi otettava sekin huomioon ja tuotava se mahdollisista uudistus- ja yksityistämisprosesseista kansainvälisellä tasolla käytävään keskusteluun.
To be sure, this model is likewise not applicable to all cases in all countries, but the Commission ought also to consider this type of solution and to put it forward in the debate on possible reform and privatisation processes at international level.
Samoin komission tiedonannossa, joka koskee yrityssektorin kehittämisen tukemista tulevaisuudessa kolmansissa maissa , on hyvät lähtökohdat.
The Commission’s communication on the approach to future support for the development of the business sector in third countries also contains some good ideas.
On järkevää, että komissio laatii kattavan strategian yrityssektorille ja arvioi erillisiä menettelytapoja, joita on kehitetty eri alueellisissa yrityssektorin tukemista koskevissa yhteistyöohjelmissa.
It is welcome that the Commission puts forward an overall strategy for the business sector rather than considering pre-agreed procedures which have been developed in the various regional cooperation programmes for supporting the business sector.
Esittelijä suhtautuu kuitenkin varauksellisesti siihen, että komissio on ilmoittanut tavoitteekseen pyrkiä vaikuttamaan enemmän valtionyhtiöiden uudistamiseen, sikäli kuin kyseessä on muu vaikuttaminen kuin vuoropuhelu, neuvonta ja tuki.
However, the rapporteur has reservations about the Commission’s stated intention of exerting greater influence than hitherto on the reform of State-owned enterprises, to the extent that the Commission proposes to do this in ways which go beyond dialogue, advice and support.
Ohimennen voidaan myös todeta, että komission asiakirjassa "yrityssektori" kattaa "kaikenkokoiset yksityissektorin yritykset ja markkinaehtojen mukaan toimivat julkisen sektorin yritykset".
It may be observed in passing that the Commission defines the ‘business sector’ as ‘private enterprises irrespective of their size and State-owned enterprises operating under market conditions’.
Sen vuoksi komission analyysissä kiinnitetään liian vähän huomiota muihin yritysmuotoihin, kuten osuustoiminnallisiin yrityksiin.
The Commission’s analysis accordingly devotes too little attention to other types of enterprise, such as cooperatives.
Myös epävirallinen sektori jää pitkälti huomiotta, vaikka sillä on monissa kehitysmaissa suuri merkitys ja siirtyminen epäviralliselta viralliselle yksityissektorille on sujuvaa.
Similarly, the informal sector is largely ignored, although in many developing countries it is very important and the dividing line between it and the formal private economy is fluid.
Yrityssektorin useiden seka- ja siirtymäkauden muotojen vuoksi olisi ollut parempi erottaa toisistaan selvästi käsitteet "yrityssektori" ja "yksityistalous".
In view of the various mixed and transitional forms of enterprise which exist it would therefore have been better to separate clearly the concepts ‘business sector’ and ‘private enterprise’.
Perinteisille yksityisyrityksille, erityisesti pk-yrityksille, itsestään selviä lähtökohtia ei välttämättä voi siirtää muihin yritysmuotoihin, ja juuri epävirallisen sektorin huomioon ottamisella voisi olla useissa maissa erityinen merkitys köyhyyden torjumiselle.
Approaches which seem self-evident for traditional private businesses, particularly SMUs, cannot always be transferred to other types of business – and in many countries taking due account of the informal sector could be a particularly important way of combating poverty.
Tästä kritiikistä huolimatta esittelijä on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että kolmansien maiden yrityssektorin tukeminen on syytä keskittää tietyille aloille ja tiettyihin lähtökohtiin, joita ovat erityisesti poliittisen vuoropuhelun edellytysten parantaminen, hyvä hallintotapa ja toimielinten perustaminen, neuvonta, konkreettinen tuki pk-yrityksille ja osuuskunnille palveluja, ammattitaitoa ja yrityksen modernisointia koskevan neuvonnan avulla sekä mikroyritysten tukeminen erityisesti helpottamalla julkisten hyödykkeiden ja lainojen saatavuutta.
Despite this criticism of the communication from the Commission, the rapporteur agrees with the Commission that support for the business sector in third countries should concentrate on certain sectors and approaches: these particularly include improving the preconditions for political dialogue, good governance, institution-building and advice, as well as, in practical terms, promoting SMUs and cooperatives by means of consultancy in the fields of services, training, business modernisation, and promotion of micro-enterprises, particularly by facilitating access to public goods and loans.
Komission olisi etsittävä tapoja auttaa kehitysmaita vakauttamaan ja monipuolistamaan rahoitus- ja pankkisektoriaan, jotta mahdollistetaan myös pien- ja mikrolainojen myöntäminen, koska se on usein pienten yritysten riippumattomuuden ja kehittymisen edellytys.
The Commission should seek ways of enabling developing countries to stabilise and diversify their financial and banking industries so that small and micro loans can also be extended, which are often a precondition for the independence and development of small businesses.
Euroopan tasolla ei ole viime vuosina analysoitu riittävästi kehitysmaiden talousjärjestelmiä ja niiden vaikutusta köyhyyden torjumiseen.
In recent years, the economic systems of developing countries and their impact on efforts to combat poverty have not been sufficiently analysed at European level.
Sen vuoksi esittelijä kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti tuestaan kehitysmaiden yksityissektorille ja erityisesti pk-yrityksille ja mikroyrityksille - ottaen huomioon osuuskunnat ja epävirallisen sektorin - sekä valtionyhtiöiden uudistamisesta.
The rapporteur calls on the Commission, therefore, to report regularly to Parliament on its support for the private sector in developing countries, particularly SMUs and micro-enterprises – including cooperatives and the informal sector – and on the reform of State-owned enterprises.
Yksityistämishankkeista, joilla on merkitystä unionin kehitysyhteistyön kannalta, olisi tiedotettava jo suunnitteluvaiheessa, jotta parlamentti saa tilaisuuden ilmaista komissiolle kantansa niihin.
Information about privatisation projects which are of relevance to the EU’s development cooperation should already be provided at the planning stage to enable Parliament to communicate its position to the Commission.
19.tammikuuta 2004 TEOLLISUUS-, ULKOMAANKAUPPA-, TUTKIMUS- JA ENERGIAVALIOKUNNAN LAUSUNTO
19 January 2004 OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, EXTERNAL TRADE, RESEARCH AND ENERGY
komission tiedonannosta valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistamisesta kehitysmaissa: kaikki vaihtoehdot arvioitava
on the Communication from the Commission on The Reform of State-Owned Enterprises in Developing Countries with focus on public utilities: The Need to Assess All the Options
Valmistelija: Seán Ó Neachtain
Draftsman: Seán Ó Neachtain
Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta nimitti kokouksessaan 2. lokakuuta 2003 valmistelijaksi Seán Ó Neachtainin.
The Committee on Industry, External Trade, Research and Energy appointed Seán Ó Neachtain draftsman at its meeting of 2 October 2003.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 2. joulukuuta 2003 ja 19. tammikuuta 2004.
It considered the draft opinion at its meetings of 2 December 2003 and 19 January 2004.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi jäljempänä esitetyt tarkistukset äänin 26 puolesta ja 3 tyhjää.
At the last meeting it adopted the following suggestions by 26 votes with 3 abstentions.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Luis Berenguer Fuster (puheenjohtaja), Ward Beysen (Marco Cappaton puolesta), Guido Bodrato, Felipe Camisón Asensio (Concepció Ferrerin puolesta), Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Marie‑Hélène Descamps (Elizabeth Montfortin puolesta), Francesco Fiori (Umberto Scapagninin puolesta), Norbert Glante, Michel Hansenne, Roger Helmer (Sir Robert Atkinsin puolesta), Liam Hyland (Seán Ó Neachtainin työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Bashir Khanbhai, Peter Liese (Paul Rübigin puolesta), Caroline Lucas, Eryl Margaret McNally, Hans-Peter Martin (Rolf Linkohrin puolesta), Ana Miranda de Lage, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Elly Plooij-van Gorsel, Samuli Pohjamo (Colette Fleschin puolesta), John Purvis, Christian Foldberg Rovsing, Esko Olavi Seppänen, Claude Turmes, Alejo Vidal-Quadras Roca ja Myrsini Zorba.
The following were present for the vote: Luis Berenguer Fuster, chairman; Ward Beysen (for Marco Cappato), Guido Bodrato, Felipe Camisón Asensio (for Concepció Ferrer), Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Marie-Hélène Descamps (for Elizabeth Montfort), Francesco Fiori (for Umberto Scapagnini), Norbert Glante, Michel Hansenne, Roger Helmer (for Sir Robert Atkins), Liam Hyland (for Seán Ó Neachtain pursuant to Rule 153(2)), Bashir Khanbhai, Peter Liese (for Paul Rübig), Caroline Lucas, Eryl Margaret McNally, Hans-Peter Martin (for Rolf Linkohr), Ana Miranda de Lage, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Elly Plooij-van Gorsel, Samuli Pohjamo (for Colette Flesch), John Purvis, Christian Foldberg Rovsing, Esko Olavi Seppänen, Claude Turmes, Alejo Vidal-Quadras Roca and Myrsini Zorba.
Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta pyytää asiasta vastaavaa kehitysyhteistyövaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Industry, External Trade, Research and Energy calls on the Committee on Development and Cooperation, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
26. tammikuuta 2004 LOPULLINEN A5-0017/2004 ***I
26 January 2004 FINAL A5-0017/2004 ***I
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivien 79/117/ETY ja 96/59/EY muuttamisesta
on the proposal for a European Parliament and Council regulation on persistent organic pollutants and amending Directives 79/117/EEC and 96/59/EC
Komissio välitti 12. kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 95 artiklan 1 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivien 79/117/ETY ja 96/59/EY muuttamisesta (KOM(2003) 333 – 2003/0119(COD)).
By letter of 12 June 2003 the Commission submitted to Parliament, pursuant to Articles 251(2), 95(1) and 175(1) of the EC Treaty, the proposal for a European Parliament and Council regulation on persistent organic pollutants and amending Directives 79/117/EEC and 96/59/EC ( COM(2003) 333 – 2003/0119(COD)).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 19. kesäkuuta 2003 lähettäneensä kyseisen ehdotuksen asiasta vastaavaan ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokuntaan sekä lausuntoa varten teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaan (C5‑0273/2003).
At the sitting of 19 June 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal to the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy as the committee responsible and the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy for its opinion (C5‑0273/2003).
Valiokunta päätti kokouksessaan 7. lokakuuta 2003 pyytää oikeudellisten ja sisämarkkina‑asioiden valiokunnalta lausunnon ehdotuksen oikeusperustasta työjärjestyksen 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
At its meeting of 7 October 2003 the committee decided to request the opinion of the Committee on Legal Affairs and the Internal Market on the proposal's legal basis pursuant to Rule 63(2).
Valiokunta käsitteli komission ehdotusta ja mietintöluonnosta kokouksissaan 27. marraskuuta 2003 ja 21. tammikuuta 2004.
The committee considered the Commission proposal and draft report at its meetings of 27 November 2003 and 21 January 2004.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi äänin 36 puolesta ja 8 vastaan.
At the last meeting it adopted the draft legislative resolution by 36 votes to 8, with no abstensions.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Mauro Nobilia (varapuheenjohtaja), Alexander de Roo (varapuheenjohtaja), Guido Sacconi (varapuheenjohtaja), Pernille Frahm (esittelijä), María del Pilar Ayuso González, María Luisa Bergaz Conesa, Jean-Louis Bernié, Hans Blokland, David Robert Bowe, John Bowis, Philip Bushill-Matthews (Avril Doylen puolesta), Chris Davies, Säid El Khadraoui, Jillian Evans (Hiltrud Breyerin puolesta), Karl-Heinz Florenz, Cristina García-Orcoyen Tormo, Robert Goodwill, Françoise Grossetête, Jutta D. Haug (Anne Ferreiran puolesta), Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Anneli Korhola, Bernd Lange, Paul A.A.J.G. Lannoye (Inger Schörlingin puolesta), Peter Liese, Minerva Melpomeni Malliori, Patricia McKenna, Erik Meijer (Mihail Papayannakisin puolesta), Bill Miller (Elena Valenciano Martínez-Orozcon puolesta), Rosemarie Müller, Antonio Mussa (Jim Fitzsimonsin puolesta), Riitta Myller, Marit Paulsen, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Yvonne Sandberg-Fries, Karin Scheele, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Catherine Stihler, Nicole Thomas-Mauro, Astrid Thors, Peder Wachtmeister ja Phillip Whitehead.
The following were present for the vote: Mauro Nobilia, Alexander de Roo, Guido Sacconi; vice-chairmen, Pernille Frahm; rapporteur, María del Pilar Ayuso González, María Luisa Bergaz Conesa, Jean-Louis Bernié, Hans Blokland, David Robert Bowe, John Bowis, Philip Bushill-Matthews (for Avril Doyle), Chris Davies, Säid El Khadraoui, Jillian Evans (for Hiltrud Breyer), Karl-Heinz Florenz, Cristina García-Orcoyen Tormo, Robert Goodwill, Françoise Grossetête, Jutta D. Haug (for Anne Ferreira), Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Anneli Korhola, Bernd Lange, Paul A.A.J.G. Lannoye (for Inger Schörling), Peter Liese, Minerva Melpomeni Malliori, Patricia McKenna, Erik Meijer (for Mihail Papayannakis), Bill Miller (for Elena Valenciano Martínez-Orozco), Rosemarie Müller, Antonio Mussa (for Jim Fitzsimons), Riitta Myller, Marit Paulsen, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Yvonne Sandberg-Fries, Karin Scheele, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Catherine Stihler, Nicole Thomas-Mauro, Astrid Thors, Peder Wachtmeister, Phillip Whitehead.
Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan lausunto oikeusperustasta ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunto ovat tämän mietinnön liitteenä.
The opinion of the Committee on Legal Affairs and the Internal Market on the legal basis and the opinion of the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy are attached.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 26. tammikuuta 2004.
The report was tabled on 26 January 2004.
LUONNOS EUROOPAN PARLAMENTIN LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivien 79/117/ETY ja 96/59/EY muuttamisesta (KOM(2003) 333 – C5‑0273/2003 – 2003/0119(COD))
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a European Parliament and Council regulation on persistent organic pollutants and amending Directives 79/117/EEC and 96/59/EC ( COM(2003) 333 – C5‑0273/2003 – 2003/0119(COD))