natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Luis Berenguer Fuster (puheenjohtaja), Peter Michael Mombaur (varapuheenjohtaja), Yves Piétrasanta (varapuheenjohtaja), Jaime Valdivielso de Cué (varapuheenjohtaja), Rolf Linkohr (esittelijä), Nuala Ahern, Konstantinos Alyssandrakis, Per-Arne Arvidsson, Sir Robert Atkins, Ward Beysen, Gérard Caudron, Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Concepció Ferrer, Francesco Fiori (Guido Bodraton puolesta), Neena Gill (Massimo Carraron puolesta), Norbert Glante, Michel Hansenne, Malcolm Harbour (Umberto Scapagninin puolesta), Hans Karlsson, Bashir Khanbhai, Caroline Lucas, Erika Mann, Eryl Margaret McNally, Marjo Matikainen-Kallström, Ana Clara Maria Miranda de Lage, Elizabeth Montfort, Angelika Niebler, Giuseppe Nisticò (W.G. van Velzenin puolesta), Seán Ó Neachtain, Reino Paasilinna, Paolo Pastorelli, John Purvis, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Imelda Mary Read, Mechtild Rothe, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, Claude Turmes, Alejo Vidal-Quadras Roca ja Olga Zrihen Zaari.
The following were present for the vote: Luis Berenguer Fuster (chairman), Peter Michael Mombaur, Yves Piétrasanta and Jaime Valdivielso de Cué, (vice-chairmen), Rolf Linkohr (rapporteur), Nuala Ahern, Konstantinos Alyssandrakis, Per-Arne Arvidsson, Sir Robert Atkins, Ward Beysen, Gérard Caudron, Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Concepció Ferrer, Francesco Fiori (for Guido Bodrato), Neena Gill (for Massimo Carraro), Norbert Glante, Michel Hansenne, Malcolm Harbour (for Umberto Scapagnini), Hans Karlsson, Bashir Khanbhai, Caroline Lucas, Erika Mann, Eryl Margaret McNally, Marjo Matikainen-Kallström, Ana Clara Maria Miranda de Lage, Elizabeth Montfort, Angelika Niebler, Giuseppe Nisticò (for W.G. van Velzen), Seán Ó Neachtain, Reino Paasilinna, Paolo Pastorelli, John Purvis, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Imelda Mary Read, Mechtild Rothe, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, Claude Turmes, Alejo Vidal-Quadras Roca and Olga Zrihen Zaari.
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS komission tiedonannosta "Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle" (KOM(2003) 226 – 2003/2148(INI))
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on Investing in research: an action plan for Europe ( COM(2003) 226 - 2003/2148(INI))
– ottaa huomion komission tiedonannon Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle ( KOM(2003) 226 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Investing in research: an action plan for Europe’ ( COM(2003) 226 ),
(a) Antonio Mussa, Tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen tarkoitettujen varojen vapauttaminen veroista ( B5-0538/2002 ) (b) Antonio Mussa ja muut, Tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen tarkoitettujen varojen määrän asteittainen nostaminen kolmeen prosenttiin BKT:stä ( B5-0017/2003 ) (c) Salvador Garriga Polledo, Eurooppalaisen tutkimusneuvoston perustaminen ( B5-0408/2003 )
(a) Antonio Mussa, on tax exemption for funding allocated to scientific and technological research ( B5-0538/2002 ), (b) Antonio Mussa and others, on the gradual increase in the resources allocated to scientific and technological research up to 3% of GDP ( B5-0017/2003 ), (c) Salvador Garriga Polledo, on the creation of a European Research Council ( B5‑0408/2003 ,
– ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät ja Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,
– having regard to the conclusions of the Special European Council of 23-24 March 2000 in Lisbon and of the European Council of 15-16 March 2002 in Barcelona,
– ottaa huomioon 23. lokakuuta 2003 antamansa päätöslauselman P5_TA(2003)0463. , jossa käsiteltiin komission vihreää kirjaa "Yrittäjyys Euroopassa", komission kertomusta "Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja – täytäntöönpanokertomus", komission tiedonantoa "Pienyritykset etusijalle laajentuvassa Euroopassa" ja komission tiedonantoa "Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen",
– having regard to its resolution of 23 Octobre 2003 on entrepreneurship in Europe - Green Paper, covering also the Commission Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises, the Commission Communication ‘Thinking small in an enlarging Europe’ and the Commission Communication ‘Innovation policy: updating the Union’s approach in the context of the Lisbon strategy’ P5_TA(2003)0463. ,
– ottaa huomioon 23. lokakuuta 2003 antamansa päätöslauselman P5_TA(2003)0464. komission tiedonannosta "Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa",
– having regard to its resolution of 23 Octobre 2003 on the Commission Communication ‘Industrial Policy in an Enlarged Europe’,
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi – Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta", komission tiedonannon "Uutta voimaa eurooppalaiselle tutkimusalueelle – Uudet panostukset, suuntaviivat ja näköalat" ja komission tiedonannon "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa" (KOM(2002) 499, KOM(2002) 565 ja KOM (2003) 58 ),
– having regard to the Commission Communication ‘More research for Europe – Towards 3% of GDP’, the Commission Communication on ‘The European research area: providing new momentum – Strengthening - Reorienting - Opening up new perspectives’ and the Commission Communication on ‘The role of the universities in the Europe of knowledge’( COM(2002) 499 , COM(2002) 565 and COM(2003) 58 ) ( ,
– ottaa huomioon riippumattoman asiantuntijaryhmän komissiolle osoittaman kertomuksen "Raising EU R&D intensity: Improving the effectiveness of the mix of public support mechanisms for private sector research and development" Komission tutkimuksen pääosasto, 2003. ,
– having regard to the report by an Independent Expert Group to the European Commission ‘Raising EU R&D Intensity: Improving the Effectiveness of the Mix of Public Support – Mechanisms for Private Sector Research’ European Commission Directorate-General for Research, 2003. ,
– ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 27. kesäkuuta 2002 tekemän päätöksen N:o 1513/2002/EY eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002–2006) EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1. ,
– having regard to the Decision Nº 1513/2002/EC of the European Parliament and the Council of 27 June 2002 concerning the Sixth Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, contributing to the creation of the European Research Area and to innovation (2002 - 2006) OJ L 232, 29.8.2002, p.
– ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan lausunnon ( A5‑0389/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy and the opinion of the Committee on Legal Affairs and the Internal Market ( A5‑0389/2003 ),
A. on vakuuttunut siitä, että Euroopan kilpailukyvyn ja aseman kannalta on ratkaisevan tärkeää lisätä tutkimuksen ja kehittämisen määrärahoja huomattavasti,
A. convinced that, if Europe is to maintain a strong competitive position, a considerable increase in expenditure on research and development is essential,
B. on vakuuttunut, että Euroopan tutkimuspolitiikan on tuettava perustutkimusta tehokkaammin,
B. convinced that European research policy should give greater support to basic research,
C. panee merkille Barcelonassa vuonna 2002 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätöksen kasvattaa tutkimuksen ja kehittämisen määrärahoja 3 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä,
C. having regard to the 2002 Barcelona European Council’s resolve to increase R&D expenditure to 3% by 2010,
D. katsoo, että EU:n tutkimus- ja kehittämismenojen on noustava vuosittain 8 prosenttia, jotta tämä tavoite saavutettaisiin, ja että samanaikaisesti on saatavilla olevia varoja käytettävä tehokkaammin,
D. whereas the EU’s R&D expenditure must rise by 8% per year to reach this objective , and whereas at the same time the financial resources available must be used more effectively,
E. panee merkille Sapirin kertomuksen "Kasvavan Euroopan agenda" Euroopan unionin komission korkean tason tutkimusryhmän kertomus, heinäkuu 2003. ,
E. having regard to the Sapir report ‘An agenda for a growing Europe’ Report of a High-Level Study Group, European Commission, July 2003. ,
F. katsoo, että etenkin tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattuja yksityisiä investointeja on lisättävä, jos unionista halutaan tehdä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talousalue, kuten Eurooppa-neuvosto päätti Lissabonissa maaliskuussa 2000,
F. whereas there must above all be an increase in private investment in R&D, if the EU is to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, as the European Council resolved in March 2000 in Lisbon,
G. on tietoinen, että naisten osallistuminen yliopistojen ja yritysten tieteelliseen tutkimukseen ei ole toteutunut riittävästi,
G. whereas the integration of women into scientific research both in universities and in industry has still not been achieved to a sufficient extent,
9. vaatii lisäksi, että kansalliset T&K-ohjelmat sovitetaan yhteen entistä paremmin ja että yhteistyössä EU:n ohjelmien kanssa luodaan visionäärisiä "teknologiayhteisöjä" (esim. ITER), jotta voidaan käsitellä Euroopan laajuisesti rajallista määrää suuria ja kunnianhimoisia aiheita; ja katsoo, että teknologiayhteisöt, kuten myös artikla 169 mukainen toiminta on toteutettava siten, että mahdollisimman laajoilla intressipiireillä on mahdollisuus osallistua niihin organisaatiomuodosta riippumatta;
In addition, calls for more coordination between national R&D programmes and for the formation of forward-looking ‘technology communities’ (e.g. ITER) in cooperation with the EU programmes, so that a limited number of ambitious key topics can be addressed throughout Europe; and considers that these technology communities, in addition to Article 169 activities, must be implemented in such a way that as broad as possible a spectrum of interests has the opportunity to become involved in them, irrespective of their organisational form;
12. toteaa, että siihen kuuluvat myös tutkijoiden kilpailukykyinen ja koulutusta vastaava palkkaus, sosiaaliturva, urasuunnittelu ja perheen etu, johon liittyvät niin rahoitus perheen mukaan tuloon, byrokratian keveys (viisumit, luvat), puolison työskentelymahdollisuudet kuin lasten päivähoito- ja koulutusmahdollisuudet;
Points out that competitive pay for researchers commensurate with their training, social security, career planning and family interests also have a role to play here, as have funding to enable researchers to be accompanied by their families, less bureaucratic procedures (for visas and permits), employment opportunities for spouses and day care and educational opportunities for children;
14. huomauttaa, että pätevien tutkijoiden poismuutto jatkuu ja sen lisäksi väestörakenteen kehityssuuntaukset ja luonnontieteiden opiskelijoiden määrän väheneminen saa aikaan sen, että tutkijoita on yhä vaikeampaa löytää; katsoo, että tutkijoiden muuttamista ja ammatinharjoittamista olisi helpotettava;
Points out that, in addition to the fact that fully-trained researchers are continuing to emigrate, demographic trends and lower numbers of students starting courses in the natural sciences will mean that a continuing supply of researchers will be increasingly difficult to find; considers that conditions should be made easier for researchers to take up residence and exercise their profession;
26. vaatii, että yksityisten yritysten kaupalliset intressit otetaan nykyistä paremmin huomioon käsiteltäessä tekijänoikeuksia julkisissa laitoksissa ja julkis-yksityisissä kumppanuuksissa;
Insists that more attention must be paid to the commercial interests of private undertakings in the way that intellectual property rights are handled in State institutes and public-private partnerships;
(a) oltava pikemminkin rahoitusta myöntävä kuin neuvoa-antava, (b) käytettävä alhaalta ylöspäin –lähestymistapaa rahoitusehdotuksia laadittaessa, (c) katettava kaikki tieteenalat, mukaan lukien luonnontieteet ja tekniset tieteet, humanistiset tieteet ja yhteiskuntatieteet, ja käyttää joustavaa lähestymistapaa, (d) pohjattava päätöksensä tieteellisiin perusteisiin ja käytettävä täsmällistä ja avointa vertaisarviointiprosessia, (e) oltava tilivelvollinen rahoittajilleen, mutta itsenäinen toiminnassaan, josta vastaavat arvostetut tiedemiehet, (f) keskityttävä rahoittamaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattavaa akateemista tutkimusta;
(a) primarily be a funding rather than an advisory body; (b) follow a bottom-up approach in stimulating proposals for funding; (c) cover all fields of science, including the natural sciences and engineering, the humanities and the social sciences, using a flexible approach; (d) base its decisions on scientific criteria and have a rigorous and transparent peer review process; (e) be accountable to its funders, but autonomous in its operations and run by highly respected scientists; (f) focus on financing bottom-up academic research;
Komission laskelmien mukaan EU käyttää kaikkiaan vain 1,9 prosenttia BKT:sta tutkimukseen, kun USA yltää noin 2,7:ään ja Japani 3 prosenttiin.
According to the Commission’s calculations, as set out in the communication, the EU spends, all told, a meagre 1.9% of its GDP on research, whereas the US spends about 2.7% and Japan 3%.
Absoluuttisina lukuina ilmaistuna USA käyttää tutkimukseen 125 miljardia euroa enemmän vuodessa kuin väkiluvultaan suurempi EU!
In absolute terms, the US spends €125 bn a year more on research than the EU, which has a larger population!
Myös Euroopan sisällä on suuria eroja.
There are also considerable differences within Europe.
Eräiden jäsenvaltioiden talousarvioissa on varattu huomattavia summia tutkimukseen, mutta valitettavasti on myös aivan liian paljon jäsenvaltioita, joiden tutkimusbudjetit ovat hyvin vaatimattomia.
Some Member States thus have high research budgets, but there are unfortunately far too many others with low research budgets.
Myös tietyillä alueilla harjoitetaan paljon tutkimusta, toisaalta on myös alueita, joilla on tuskin lainkaan tieteellisiä tutkimuslaitoksia.
Similarly, in some regions the concentration of research activity is exceptionally high, whereas others have virtually no scientific institutes.
Jotta etumatka kurottaisiin umpeen nopeasti, EU:n tutkimusmenojen on tarkoitus kasvaa keskimäärin 8 prosenttia vuodessa niin, että julkiset tutkimusmenot kasvavat vuosittain 6 ja yksityisen sektorin menot 9 prosenttia.
To enable the EU to catch up quickly, research expenditure is to rise by 8% a year, entailing a 6% increase in public funding and a 9% increase in business funding.
Jos tätä vaatimusta sovellettaisiin tutkimuksen puiteohjelmaan, seitsemäs puiteohjelma saisi koko kestonsa aikana noin 30 miljardia euroa, jos otetaan huomioon laajentuminen, mikä merkitsisi yli 10 miljardin euron kasvua kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan verrattuna.
If that imperative were to be applied to the research framework programme (FP), the budget for FP7 would total approximately €30 bn for the whole period, taking enlargement into account, an increase of more than €10 bn compared with FP6.
Jos Euroopan parlamentti esittelijän toiveiden mukaisesti tukee komission tavoitteita, sen olisi heijastuttava myös talousarviomenettelyyn.
If Parliament endorses the Commission’s goal, as the rapporteur hopes that it will, that attitude must be reflected in the budgetary procedure.
Jos haluamme, että meihin suhtaudutaan vakavasti, meidän on painostettava neuvostoa tekemään seuraavaan tutkimuksen puiteohjelman talousarvioon vastaava korotus.
If we wish to be taken seriously, we must therefore urge the Council to raise the next FP budget by the necessary amount.
Korotusta tarvitaan myös siksi, että EU laajenee ensin todennäköisesti kymmenellä jäsenvaltiolla ja saa myöhemmin vielä lisää uusia jäseniä.
The budget needs to be increased not least because ten new Member States will probably soon be joining the EU and will later be followed by others.
Kaikki jäsenyyttä hakeneet valtiot käyttävät prosentuaalisesti vähemmän varoja tutkimukseen kuin nykyinen Euroopan unioni keskimäärin.
The applicant countries all spend less in percentage terms on research than the average for the EU as presently constituted.
Vaikka ne lisäisivät menojaan, ne olisivat edelleen riippuvaisia EU:lta saatavasta täydentävästä tuesta.
Yet even if they were to raise their expenditure, they would still be dependent on additional help from the EU.
Myös EU:n kasvava maailmanlaajuinen vastuu vaatii kansainvälisen tutkimusyhteistyön vahvistamista.
In view of the EU’s growing global responsibility, international research cooperation should also be intensified.
Tutkimusta käytetään yhä enemmän kansainvälisen yhteistyön, toisin sanoen ulkopolitiikan välineenä.
Research is to an ever greater extent becoming a tool of international cooperation, that is to say, foreign policy.
Ratifioidessaan Kioton pöytäkirjan Eurooppa sitoutui suureen tavoitteeseen, jota ei voida saavuttaa ilman teknologista kehitystä.
By ratifying the Kyoto Protocol Europe has entered into a major commitment that will be impossible to meet unless there are technological advances.
Myös EU:n lisääntyvä kansainvälinen toiminta esimerkiksi WTO:ssa tai G 8 ‑maiden huippukokousten yhteydessä tuo mukanaan uusia, tieteellis-teknistä panostusta vaativia tehtäviä.
Furthermore, because it is playing a more active role on the international stage, for instance in the WTO or at the G-8 summits, the EU is being called upon to assume new tasks, for which the scientific and technical ground has to be prepared.
Joukkotuhoaseiden riisunta, miljoonien jalkaväkimiinojen raivaus ja syyskuun 11. päivän aiheuttama uusi kansainvälisen terrorismin uhka edellyttävät laajamittaista turvallisuustutkimusta sanan laajimmassa merkityksessä.
The decommissioning of weapons of mass destruction and the clearance of millions of landmines, as well as the new threat posed by international terrorism since September 11, imply a need for security research in the broadest sense.
On hämmästyttävää, että T&K-toiminnan julkiset menot prosentteina BKT:sta laskettuina ovat suunnilleen samansuuruiset Japanissa, USA:ssa ja EU:ssa.
What is surprising is that public R & D expenditure, expressed as a percentage of GDP, is roughly equal in Japan, the US, and the EU.
Sitä vastoin eurooppalaiset yritykset käyttävät huomattavasti vähemmän varoja tutkimus- ja kehitystoimintaan kuin yritykset Japanissa tai USA:ssa.
On the other hand, European industry spends much less on research and development than its US and Japanese counterparts.
Euroopassa ei ole tarpeeksi innovaatioihin panostavia pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka ovat erityisesti USA:ssa olleet ja ovat edelleen innovaatioiden tärkeimpiä kehittäjiä.
More often than not there are no highly innovative small and medium-sized enterprises, which in the US in particular have frequently been and still are powerhouses of innovation.
Siksi niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.
Such firms must consequently be made a focus of special attention.
Komission ehdotuksen arviointi
Tentative assessment of the Commission proposal
Komission ehdottama toimenpideluettelo ei juurikaan kaipaa parannuksia, ja se kattaa kaikki alat.
The list of measures being proposed leaves little room for improvement and covers all areas.
Siksi varsinainen ongelma ei ole niinkään ehdotuksen täydentäminen uusilla ideoilla, vaan sen joutuisa täytäntöönpano.
The real problem, therefore, is not so much that further ideas are needed to fill the gaps in the proposal, but rather lies in its rapid implementation.
Lissabonissa ja Barcelonassa vuosina 2000 ja 2002 määritettyjen suuntaviivojen jälkeen EU:n ja sen jäsenvaltioiden politiikka ei ole kehittynyt odotusten mukaisesti.
Since the strategy that was set out at the Lisbon and Barcelona Councils in 2000 and 2002, the policies of the EU and the Member States have not been galvanised to live up to these ambitions.
Komission tietojen mukaan 40 prosenttia Euroopan yksityisistä tutkimusinvestoinneista suuntautuu ulkomaille ja etenkin Yhdysvaltoihin.
According to the Commission, approximately 40% of European private investment in research finds its way to non-European countries, first and foremost the United States.
Sama huomio on muuten tehty toistuvasti hämmästyttävän säännöllisin väliajoin jo 25 vuoden ajan.
Nevertheless, when all is said and done, European innovation policy lacks vim – an observation, incidentally, which we have repeatedly been making with remarkable regularity over the past 25 years.
Koska komissio ei ota kantaa seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman rahoittamiseen – se pitänee ajankohtaa liian varhaisena – Euroopan parlamentin olisi tehtävä se.
Even if the Commission says nothing about the funding for the seventh research framework programme, perhaps because it considers it too early to do so, Parliament should nonetheless specify a figure.
Tutkimukseen olisi varattava 7 prosenttia yhteisön talousarviosta.
We should earmark 7% of the European budget for research.
Olisi kuitenkin myös otettava käsiteltäväksi eurooppalaisten tieteenharjoittajien jo monen vuoden ajan toistama ehdotus perustaa Euroopan tutkimusneuvosto (European Research Council, ERC), jonka avulla vahvistettaisiin eurooppalaisen perustutkimuksen eurooppalaista rahoitusta.
We should also, however, respond to a proposal which the European scientific community has been putting forward for many years, namely to set up a ‘European Research Council’ (ERC) to reinforce European funding for basic research in Europe.
Se voisi täydentää akateemisesti pääasiassa soveltavaan ja teolliseen tutkimukseen keskittyvää tutkimuksen puiteohjelmaa.
The ERC could form an academic complement to the FP, which is oriented more towards applied and industrial research.
Sen rahoitustarpeen määrittämisessä hyvän vertailukohdan tarjoavat Yhdysvaltain kansallisen terveysviraston (National Institutes of Health, NIH) käytettävissä olevat varat.
To gauge the scale of its funding, the American National Institutes of Health (NIH) offer an obvious point of comparison.
Virasto saa käyttöönsä 27 miljardia dollaria vuodessa.
Their funding totals $27 bn a year.
Jos Euroopan tutkimusneuvoston perustaminen lisäisi tieteen panosta tutkimusohjelmassa, se olisi erittäin lupaava vaihtoehto.
If the ERC served to increase the involvement of scientists in programme planning, this would be particularly welcome.
Perustutkimukseen olisi siksi tästedes sisällytettävä sekä kansallinen että eurooppalainen komponentti.
In future, therefore, basic research should be provided with both a national and a European component.
Olisi myös selvitettävä, olisiko syytä uudistaa eurooppalaisen tutkimuksen organisaatiota, johon kuuluu monia järjestöjä, kuten EUREKA, COST ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perintöä oleva Euroopan tutkimusrahasto.
Another question to be considered at some stage is whether the current multiplicity of European research activities such as Eureka, COST, and the European Research Fund, the successor to the European Coal and Steel Community, do not need to be reorganised.
Sama koskee myös valtioiden välisen ja EU-tutkimuksen rinnakkaisuutta.
The same applies to the coexistence of joint research involving several Member States and EU research.
Yksi mahdollisuus olisi, että EU määrittää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tutkimuksen yleiset puitteet ja päättää myös yhteisestä rahoituksesta, mutta ylikansalliset eurooppalaiset suuret tutkimuslaitokset toteuttavat ohjelmansa itsenäisesti.
One possible arrangement might be for the EU, in agreement with the Member States, to lay down an overall framework and a common source of funding, whereas the large European research establishments in which different countries worked together would implement their programmes on a self-governing basis.