natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta ( C5-0118/2003 ),
- having regard to the Council’s request for Parliament’s assent pursuant to Article 49 of the EU Treaty ( C5-0118/2003 ),
- ottaa huomioon komission lausunnon (KOM(2003) 79) Ei vielä julkaistu EUVL:ssä. ,
- having regard to the Commission’s opinion ( COM(2003) 79 ) OJ C not yet published. ,
- ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan suosituksen ( A5-0092/2003 ),
- having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy ( A5-0092/2003 ),
Latvia jätti jäsenhakemuksensa Euroopan unionille 27. lokakuuta 1995.
Latvia submitted its application for EU membership on 27 October 1995.
Latvian jäsenhakemus on osa historiallista kehityskulkua, joka päätti Euroopan jaon ja vahvisti demokratian luomista koko mantereella.
Its request is part of the historic process of ending the division of Europe and consolidating the establishment of democracy across the continent.
Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 antamien päätelmien mukaan ne Keski- ja Itä-Euroopan valtiot, jotka noudattavat seuraavia, tavallisesti Kööpenhaminan kriteereiksi kutsuttuja vaatimuksia, voivat tulla unionin jäseniksi:
The Conclusions of the Copenhagen European Council of June 1993 stated that those candidate countries of Central and Eastern Europe who so wish shall become members of the Union if they meet the following conditions, normally referred to as the Copenhagen criteria:
∙ vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion periaatteen, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun ja kunnioittamisen; ∙ toimiva markkinatalous ja edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa; ∙ kyky suoriutua jäsenyyden velvoitteista, poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattamisesta
∙ stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; ∙ the existence of a functioning market economy, as well as the ability to cope with competitive pressures and market forces within the Union; ∙ the ability to take on the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
Poliittisten, taloudellisten ja yhteisön säännösten noudattamista koskevien kolmenlaisten kriteerien arviointi on riippuvainen myös maan hallinnollisista ja oikeudellisista valmiuksista ottaa käyttöön demokratian periaatteet, markkinatalous, sekä soveltaa ja panna täytäntöön käytännössä yhteisön säännöksiä.
A judgement on these three groups of criteria - political, economic, and the ability to take on the acquis - depends also on the capacity of a country’s administrative and legal systems to put into effect the principles of democracy and the market economy and to apply and enforce the acquis in practice.
Vapaakauppasopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1995.
A free-trade agreement entered into force on 1 January 1995.
Molemmat sopimukset yhdistettiin myöhemmin Eurooppa-sopimukseen, joka allekirjoitettiin 12. kesäkuuta 1995 ja pantiin täytäntöön 1. helmikuuta 1998.
Both agreements were later integrated in the Europe Agreement signed on 12 June 1995 and in force since 1 February 1998.
Eurooppa-sopimukseen sisältyi selkeästi mahdollisuus Latvian liittymisestä EU:hun.
The Europe Agreement clearly held out the prospect of Latvia’s accession to the EU.
Latvian asteittaisen yhdentymisen sisämarkkinoihin lisäksi siihen sisällytettiin yhteistyö kulttuurin alla, oikeus- ja sisäasioissa ja sosiaalialalla.
It provided, in addition to Latvia’s gradual integration into the Internal Market, for cooperation in the areas of culture, Justice and Home Affairs and social affairs.
Sopimuksella pantiin alulle poliittinen vuoropuhelu korkeimmalle tasolle saakka käsittäen myös Euroopan parlamentin ja Saeiman (Latvian parlamentin) yhteistyön.
The agreement also instituted a political dialogue, up to the highest level and including the European Parliament and the Saeima (the Latvian Parliament).
Näiden sopimusjärjestelyiden ja EU:n liittymistä edeltävän rahoitustuen myötä Latvian ja muiden aikaisempien kommunististen maiden siirtymäkausi nivoutui läheisesti liittymismahdollisuuteen.
By virtue of these contractual arrangements and the EU’s financial pre-accession support, the transition process in Latvia, as well as in the other former communist candidate countries, was closely linked to the accession perspective.
Komissio antoi Latvian hakemusta koskevan kantansa 15. heinäkuuta 1997.
The Commission delivered its opinion on Latvia’s application on 15 July 1997.
Vuoden 1999 joulukuun 10.–11. joulukuuta pidetty Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymisneuvottelut olisi avattava Latvian ja viiden muun kyseistä päätöstä odottavan valtion kanssa.
The Helsinki European Council of 10-11 December 1999 decided that accession negotiations with Latvia and five other countries still waiting for such a decision would be opened.
Näin Eurooppa-neuvosto päätti parlamentin pyynnön mukaisesti olla jakamatta ehdokasvaltioita ensimmäiseen ja toiseen ryhmään.
In so doing, the European Council acted in accordance with Parliament’s call for an end to the division of the candidate countries into a first and a second group.
Seuraavana keväänä käynnistettiin neuvottelut siitä, missä tahdissa ja millaisten sääntöjen mukaisesti Latvia sisällyttää osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panee tehokkaasti täytäntöön kaikkien EU:n jäsenvaltioiden noudattaman yhteisön säännöstön.
Negotiations on the pace and modalities for Latvia’s transposition and effective implementation of the legislation shared by all EU Member States, the acquis communautaire, were duly opened the following spring.
Samanaikaisesti Latvian EU-jäsenyyden valmistelua varten perustettiin EU:n kokonaisvaltaisen tuen puitteet, jotka saatiin asteittain toimintaan.
In parallel a framework for comprehensive EU support to Latvia’s preparations for EU membership was set up and gradually became operational.
Niihin sisältyivät Phare-, ISPA Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline. - ja Sapard Liittymistä valmisteleva maataloustukiväline. ‑ohjelmat, joista myönnetään liittymistä edeltävää tukea.
This includes the Phare, ISPA Instrument for Structural Policies for Pre-Accession and SAPARD Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development programmes, from which pre-accession aid is now flowing.
Komissio arvioi valmistelujen edistymistä vuosikertomuksissa, joista tuorein julkaistiin 9. lokakuuta 2002.
The progress in the preparations has been assessed by the Commission in annual reports, the most recent of which was presented on 9 October 2002.
Siinä todettiin, että Latvian edistyminen Kööpenhaminan kriteerien mukaisesti oli siinä vaiheessa, että EU:n jäsenvaltiot voisivat saada neuvottelut päätökseen vuoden 2002 loppuun mennessä.
It stated that the extent to which Latvia fulfilled the Copenhagen criteria should allow the EU Member States to conclude negotiations by the end of 2002.
Euroopan parlamentti on Latvian jäsenhakemuksen jättämisestä lähtien vakaasti tukenut maan liittymispyrkimyksiä lukuisissa päätöslauselmissaan ja viitannut asioihin, jotka vaativat erityistä huomiota.
From the time of the application and onwards, the European Parliament has in a series of resolutions firmly supported Latvia’s membership bid and pointed to issues which required special attention.
EU:n ja Latvian välisessä parlamentaarisessa sekavaliokunnassa on käyty rakentavaa keskustelua Latvian parlamentin (Saeima) kanssa.
A constructive dialogue with the Saeima has been conducted in the framework of the EU-Latvia Joint Parliamentary Committee.
PUOLTAVAN LAUSUNNON PERUSTELUT
MOTIVATION FOR THE PROPOSED ASSENT
Vaikka aikaisemmissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa käsiteltyjen ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan lisää ponnisteluja, ne eivät enää ole niin merkittäviä, että parlamentin olisi pidättäydyttävä hyväksymästä Latvian jäsenyyttä.
Although further efforts are necessary to solve problems dealt with in earlier resolutions of the European Parliament, these problems are no longer of such a scale that Parliament should feel prevented from giving its assent.
Latvia on mukauttanut huomattavan osan lainsäädäntöään yhteisön säännöksien mukaiseksi suurimmalla osalla yhteisön säännöksien eri aloista.
Latvia has reached a high degree of alignment in most areas of the acquis .
Liittymisneuvotteluissa Latvia on sitoutunut panemaan toimeen liittymispäivästään alkaen seuraavia neuvottelulukuja koskevat yhteisön säännökset: tavaroiden vapaa liikkuvuus, kilpailupolitiikka, talous- ja rahaunioni, tilastot, teollisuuspolitiikka, pienet ja keskisuuret yritykset, tiede ja tutkimus, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, televiestintä, tietotekniikka ja postipalvelut, kulttuuri ja audiovisuaalialan politiikka, aluepolitiikka, kuluttajansuoja ja terveydenhuolto, oikeus- ja sisäasiat, tulliliitto, ulkosuhteet, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja taloudellinen valvonta.
In the accession negotiations, Latvia has committed itself to apply the acquis with effect from the date of its accession in the areas covered by the following negotiation chapters: Freedom of Movements of Goods; Competition Policy; Economic and Monetary Union; Statistics; Industrial Policy; Small and Medium-Sized Enterprises; Science and Research; Education and Training; Telecoms, Information Technology and Postal Services; Culture and Audiovisual Policy; Regional Policy; Consumer and Health Protection; Justice and Home Affairs, Customs Union, External Relations, Common Foreign and Security Policy; and Financial Control.
Muissa luvuissa on sovittu tietyistä perustelluista väliaikaisista järjestelyistä.
In other chapters, a number of well-motivated transitional arrangements has been agreed upon.
Oleellista on, että Latvialle on myönnetty enemmän aikaa lainsäädäntönsä mukauttamiseen pääomien vapaata liikkuvuutta ja ympäristöä koskevien yhteisön säännöksien mukaiseksi.
Most prominently, Latvia has been allowed extra time to reach full compliance with the acquis concerning Free Movement of Capital and Environment.
Henkilöiden vapaan liikkuvuuden, maatalouden ja liikenteen aloilla yhteisön säännöksien täyttä täytäntöönpanemista lykätään EU:n pyynnöstä.
In the areas of Free Movement of Persons, Agriculture and Transport, full implementation of the acquis will be delayed at the request of the EU.
Hallinnollisen ja oikeudellisen kapasiteetin vahvistamista koskeva kehitys jatkuu liittymisen jälkeen keskushallinnon, alueellisella ja paikallisella tasoilla.
The process of reinforcing administrative and judicial capacity will need to continue after accession at the central, regional and local levels.
Uusien jäsenvaltioiden tueksi perustetaan erityinen siirtymäjärjestely, jotta hallinnollista kapasiteettia kehitetään edelleen ja vahvistetaan, ja edistetään parhaiden käytäntöjen vaihtoa.
A specific Transition Facility will be established to assist the new Member States to further develop and strengthen administrative capacity and foster exchange of best practice.
Latvia voi jäsenvaltiona hyödyntää merkittävästi rakennerahastoja sekä maanviljelijöille asteittain myönnettäviä suoria maksuja ja maaseudun kehitykseen myönnettäviä tukia, jotka käsittävät myös puoliksi omavaraisten maatilojen erityistuen.
As a Member State Latvia will greatly benefit from the Structural Funds, as well as from the gradual introduction of direct payments to farmers and the facility for rural development, including specific support for semi-subsistence farms.
Latvian sitoumukset johtavat todennäköisesti siihen, että saavutetaan tyydyttävä integraatio myös niillä aloilla, joilla on erityisiä ongelmia, ja joilla tarvitaan enemmän aikaa.
The commitments made by Latvia make it likely that satisfactory integration will be achieved also in those areas where particular difficulties exist and more time is needed.
Tätä helpottaa myös Latvian talouden oletettava myönteinen kasvu.
This should be facilitated by the expected continued good growth of the Latvian economy.
Jos veropolitiikalla mobilisoidaan voimavaroja, ja talouskasvua ei hankaloiteta, julkisen investoinnin osuuden pitäisi vähitellen kasvaa.
Provided that a fiscal policy which effectively mobilises resources, while not hampering economic growth, is conducted, the room for public investment should steadily increase.
Lisääntyvän investoinnin ja rahoituksen turvin voidaan esimerkiksi edesauttaa julkisen hallinnon ja oikeuslaitoksen nopeampaa parantamista, sillä voidaan edistää korruption vastaista taistelua ja tehdä mahdolliseksi EU:n ympäristönsuojelua koskevan lainsäädännön edellyttämien kalliiden välineiden nopeampi rakentaminen ja edistää alueellista ja yhtenäistä maaseudun kehittämistä.
More investment and increased funding could, for example, produce faster improvement of the functioning of the public administration and the judiciary, be helpful in the fight against corruption and permit more rapid construction of the costly facilities needed for implementation of the EU’s rules on protection of the environment and foster regional and integrated rural development.
Aikaisempien Euroopan parlamentin mietintöjen mukaisesti Latviaa kehotetaan maaseudun kehittämiseksi käyttämään täysimääräisesti EU:n maatalousrahastojen mahdollisuuksia, jotta Latvia hyödyntäisi laajasti yhtenäistä maaseudun kehittämistä koskevia mahdollisuuksia, kuten maksujen mukauttamista, jotta sen koko laaja maaseutuväestö pystyisi hyödyntämään niitä.
With regard to the latter, as mentioned in the previous European Parliament reports, Latvia is advised to fully use its scope for action within the EU agricultural funds to make the most extensive use of opportunities for integrated rural development, including modulation of payments, so as to enable all members of its large rural population to benefit from them.
Lisääntynyt rahoitus tekisi myös mahdolliseksi laajentaa Latvian kielenopetusta ja muita toimia, joilla edistetään etnisten vähemmistöjen parempaa integraatiota Latvian yhteiskuntaan.
Increased funding would also permit expansion of Latvian language training and other measures to promote better integration of the ethnic minorities into Latvian society.
Etnisiä vähemmistöjä koskeva tilanne on ollut merkittävä huolenaihe.
The situation as regards the ethnic minorities has been a prominent cause of concern.
Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen mukaan tarkistukset ja uudet lait ovat nyt huomattavasti parantaneet tilannetta.
Amendments and new laws have now greatly improved the situation, as recognised also by the OSCE and the Parliamentary Assembly of the Council of Europe.
Latvian jäsenyys EU:ssa vahvistaa Latvian onnistunutta poliittista ja taloudellista muutosta.
Membership in the EU will seal Latvia’s successful political and economic transition.
Tämän ja muiden seikkojen vuoksi jäsenyyden pitäisi herättää luottamusta ja siten edistää harmonisesti etnisten ryhmien välisiä suhteita.
For this and other reasons, it should help to inspire confidence and thereby facilitate harmonious development of inter-ethnic relations.
25. maaliskuuta 2003 LOPULLINEN A5-0093/2003 ***
25 March 2003 FINAL A5-0093/2003 ***
Liettuan tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unionin jäseneksi
on the application by the Republic of Lithuania to become a member of the European Union
(AA-AFNS 1-6 – C5-0119/2003 – 2003/0901D(AVC))
(AA-AFNS 1-6 – C5-0119/2003 – 2003/0901D(AVC))
Neuvosto pyysi 20. helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentin puoltavaa lausuntoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaisesti Liettuan tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unionin jäseneksi (AA-AFNS 1-6 – 2003/0901D(AVC)).
By letter of 20 February 2003 the Council requested Parliament’s assent pursuant to Article 49 of the EU Treaty to the application by the Republic of Lithuania to become a member of the European Union (AA-AFNS 1-6 – 2003/0901D(AVC)).
Parlamentin puhemies ilmoittaa istunnossa 7. huhtikuuta 2003 lähettäneensä kyseisen hakemuksen ja ehdotuksen sopimukseksi Liettuan tasavallan liittymisestä asiasta vastaavaan ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokuntaan ( C5-0119/2003 ).
At the sitting of 7 April 2003 the President of Parliament will announce that he has referred this application, together with the draft Treaty on Accession of the Republic of Lithuania, to the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy as the committee responsible ( C5-0119/2003 ).
Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta nimitti kokouksessaan 21. tammikuuta 2003 esittelijäksi Ioannis Souladakisin.
At its meeting of 21 January 2003 the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy had appointed Ioannis Souladakis rapporteur.
Valiokunta käsitteli hakemusta, ehdotusta liittymissopimukseksi, komission lausuntoa ja suositusluonnosta kokouksessaan 17.–19. maaliskuuta 2003.
It considered the application for accession, the draft Treaty on Accession, the Commission’s opinion and the draft recommendation at its meeting of 17-19 March 2003.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi suositusluonnoksen äänin 57 puolesta, 1 vastaan ja 2 tyhjää.
At the this meeting it adopted the draft legislative resolution by 57 votes to 1, with 2 abstentions.
LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI Liettuan tasavallan hakemuksesta liittyä Euroopan unionin jäseneksi (AA-AFNS 1-6 – C5-0119/2003 – 2003/0901D(AVC))
DRAFT LEGISLATIVE RESOLUTION Legislative resolution on the application by the Republic of Lithuania to become a member of the European Union (AA-AFNS 1-6 – C5-0119/2003 – 2003/0901D(AVC))
- ottaa huomioon Liettuan tasavallan hakemuksen liittyä Euroopan unionin jäseneksi,
- having regard to the application by the Republic of Lithuania to become a member of the European Union,
- ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta ( C5-0119/2003 ),
- having regard to the Council’s request for Parliament’s assent pursuant to Article 49 of the EU Treaty ( C5-0119/2003 ),
- ottaa huomioon ehdotuksen sopimukseksi Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisestä Euroopan unionin jäseneksi,
- having regard to the draft treaty for the accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic to the European Union,
– ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2003 antamansa päätöslauselman Kööpenhaminassa käytyjen laajentumisneuvottelujen päätelmistä Äänestys täysistunnossa 9. huhtikuuta 2003 (Brokin mietintö ( A5-0081/2003 )). ,
– having regard to its resolution of 9 April 2003 on the conclusions of the negotiations on enlargement in Copenhagen Vote foreseen in plenary on 9 April 2003 (Report by Elmar Brok ( A5-0081/2003 )) ,
- ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan suosituksen ( A5-0093/0003 ),
- having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy ( A5-0093/2003 ),
Liettua jätti EU-jäsenyyshakemuksensa 8. joulukuuta 1995.
Lithuania submitted its application for EU membership on 8 December 1995.
Liettuan hakemus on osa historiallista prosessia, jonka avulla pyritään lopettamaan Euroopan kahtiajako ja vahvistamaan demokraattiset järjestelmät koko maanosaan.
Its request is part of the historic process of ending the division of Europe and consolidating the establishment of democracy across the continent.
Hakemus on seurausta Liettuan ja Euroopan yhteisöjen välisestä laajasta Eurooppa-sopimuksesta, jonka tavoitteena on ollut auttaa Liettuaa saavuttamaan unionin jäsenyys.
It followed the conclusion of a comprehensive Europe Agreement with the European Communities, intended to help Lithuania to achieve its objective to become a member.
Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todettiin, että Itä- ja Keski-Euroopan ehdokasvaltiot voivat halutessaan saada unionin jäsenyyden, jos ne täyttävät seuraavat, usein Kööpenhaminan kriteereiksi kutsutut ehdot:
The Conclusions of the Copenhagen European Council of June 1993 stated that those candidate countries of Central and Eastern Europe who so wish shall become members of the Union if they meet the following conditions, normally referred to as the Copenhagen criteria:
∙ demokraattisten järjestelmien vakaus, oikeusvaltion periaatteet, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojeleminen ∙ toimiva markkinatalous sekä kyky kohdata unionin kilpailupaine ja markkinavoimat ∙ kyky selviytyä jäsenyyden aiheuttamista velvoitteista ja omaksua poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteet.
∙ stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; ∙ the existence of a functioning market economy, as well as the ability to cope with competitive pressures and market forces within the Union; ∙ the ability to take on the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
Komissio esitti kantansa Liettuan hakemuksesta 15. heinäkuuta 1997.
The Commission delivered its opinion on Lithuania’s application on 15 July 1997.
Helsingissä 10.–11. joulukuuta 1999 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa päätettiin, että liittymisneuvottelut aloitettaisiin Liettuan ja viiden muun päätöstä odottavan maan kanssa.
The Helsinki European Council of 10-11 December 1999 decided that accession negotiations with Lithuania and five other countries still waiting for such a decision would be opened.
Näin toimiessaan Eurooppa-neuvosto noudatti Euroopan parlamentin pyyntöä lopettaa ehdokasvaltioiden jako kahteen ryhmään.
In so doing, the European Council acted in accordance with Parliament’s call for an end to the separation of the candidate countries into a first and a second group.
Seuraavana keväänä käynnistettiin neuvottelut siitä, missä tahdissa ja millaisten sääntöjen mukaisesti Liettua sisällyttää osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panee tehokkaasti täytäntöön kaikkien EU:n jäsenvaltioiden noudattaman yhteisön säännöstön.
Negotiations on the pace and modalities for Lithuania’s transposition and effective implementation of the legislation shared by all EU Member States, the acquis communautaire, were duly opened the following spring.
Samaan aikaan laadittiin ja otettiin vähitellen käyttöön unionin rahoituspuitteet Liettuan tukemiseksi sen valmistautuessa EU-jäsenyyteen.
In parallel, a framework for comprehensive EU support to Lithuania’s preparations for EU membership was set up and gradually became operational.
Rahoituspuitteisiin kuuluvat Phare-, ISPA Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (Instrument for Stuctural Policies for Pre-accession). ja Sapard Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development). -ohjelmat, joista myönnetään liittymistä valmistelevaa tukea.
This includes the Phare, ISPA Instrument for Structural Policies for Pre-Accession and SAPARD Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development programmes, from which pre-accession aid is now flowing.
Komissio on arvioinut valmistelujen edistymistä vuosikertomuksissa, joista viimeisin julkistettiin 9. lokakuuta 2002.
The progress in the preparations has been assessed by the Commission in annual reports, the most recent of which was presented on 9 October 2002.