natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työttömyysongelman ratkaisuyrityksissä on tultu vähin erin siihen tulokseen, ettei ratkaisua löydetä pelkästään talouskasvun avulla.
In the search for solutions to unemployment the prevailing view has now become that economic growth alone is not enough to resolve the problem of unemployment.
Asiassa tarvitaan pikemminkin aktiivisia työmarkkinapolitiikan toimia, joita hahmotettiin hiljattain esim. Luxemburgin prosessin seurauksena laaditussa vuoden 2002 työllisyyspaketissa.
What is needed instead is active labour market policies, as recently worked out in the employment package for 2002 on the basis of the Luxembourg process.
Euroopan parlamentti on paneutunut asiaan jo jonkin aikaa ja se pyrkii esim. kirjaamaan määrälliset ohjeet unionin työllisyyspolitiikan suuntaviivoihin ja lisäksi se kannustaa jäsenvaltioita asettamaan omia kansallisia tavoitteita, jotka ovat yhdenmukaisia eurooppalaisten tavoitteiden kanssa.
The European Parliament has long been an advocate of this, particularly in terms of seeking to have quantitative objectives written into the Union's 'employment policy guidelines' and urging the Member States also to set themselves national targets which are consistent with the European objectives.
Vuoden 2002 työllisyyden suuntaviivat sisältävät Tukholman Eurooppa-neuvoston ja puheenjohtajavaltio Belgian vaatimusten mukaisesti uuden paradigman: työpaikkojen laadukkuuden huomioon ottaminen työllisyyspolitiikan kaikissa näkökohdissa (nk. quality-mainstreaming).
On the basis of the Stockholm European Council and the calls made by the Belgian Council Presidency the employment guidelines for 2002 introduce a new paradigm: the aspect of the quality of jobs (in the sense of 'quality mainstreaming') is to be taken into account in every part of employment policy.
Tämä on erittäin merkittävää nimenomaan odotettavissa olevan suhdanteiden heikkenemisen kannalta.
This is very important, particularly with regard to the expected economic downturn.
Euroopan unionista voi tulla dynaaminen, kilpailukykyinen ja osaamiseen perustuva talousalue ainoastaan siinä tapauksessa, että luodut työpaikat ovat laadukkaita ja pysyviä.
The European Union can develop into a dynamic, competitive and knowledge-based economy only if it succeeds in creating high-quality sustainable jobs.
Liikkuvuuden tulisi kuitenkin aina perustua vapaaehtoiseen päätökseen.
However, mobility should always be based on a voluntary decision.
Täystyöllisyyteen tähtäävät uudistukset ja talouspolitiikan aloitteet
Reforms and economic policy initiatives on the way to full employment
Tämä edellyttää kuitenkin kaikkien käytössä olevien välineiden hyödyntämistä.
However, all the available instruments must be deployed to this end.
Unionin on kaiken kaikkiaan omaksuttava ennakoivampi asenne talouspolitiikassa.
The Union's economic policy must adopt a more proactive role overall.
Euroopan tulee olla kansalaisten silmissä välitöntä hyötyä tuottava taloudellinen ja yhteiskunnallinen toimija.
Europe must be able to be experienced by its citizens as an economic and social actor bringing direct benefits.
Rakenneuudistusten ja sisämarkkinoiden johdonmukainen valmiiksi saattaminen
Persisting with the completion of structural reforms and of the internal market
Talouden rakenneuudistussuunnitelmissa on pyrittävä tavara-, palvelu-, pääoma- ja työmarkkinoiden tehokkuuden lisäämiseen.
We must stand by the planned economic structural reforms, in the form of enhanced efficiency of the markets for goods, services, capital and labour.
Vapauttamista ei ole vielä saatettu päätökseen eräillä tärkeillä aloilla.
The process of liberalisation has not yet been completed in some important areas.
Sisämarkkinoiden viimeistely on edelleen avainasemassa Euroopan unionin kasvupotentiaalin hyödyntämisessä.
Completion of the internal market continues to be a key factor in exploiting the European Union's growth potential to the full.
Sopimusrikkomusten perusteella käynnistettyjen menettelyjen suuri määrä on myös ongelmallinen.
An equally thorny issue is the number of cases brought in this field for breaches of the Treaty.
Lisäksi eräistä keskeisistä aiheista, jotka määriteltiin Lissabonissa ja Tukholmassa selkeästi painopistealueiksi, ei ole päästy neuvostossa yksimielisyyteen annetussa määräajassa.
In addition, it will not be possible to reach agreement at Council level by the end of the year, as scheduled, on key topics which were laid down in Lisbon and Stockholm as clear priorities.
Julkisten ja yksityisten investointien sekä kotimaisen kysynnän tehostaminen
Boosting private and public-sector investment activity and domestic demand
Unionin on huolehdittava julkisten ja yksityisten investointien lisäämisestä.
The Union must ensure that there is more private and public-sector investment.
Vaikka EU:n menot ovat kasvaneet vuosina 1999 ja 2000 (+5,6 prosenttia kiintein hinnoin vuonna 1999 ja 2,3 prosenttia vuonna 2000), alan kehitys on jäänyt riittämättömäksi.
Even though expenditure in the European Union increased in 1999 and 2000 (by 5.6% at constant 1999 prices and by 2.3% in 2000), progress in this area remains inadequate.
EU käyttää 1,92 prosenttia BKT:staan tutkimukseen ja kehitykseen eli edelleen selvästi vähemmän kuin Yhdysvallat (2,64 prosenttia BKT:sta) ja Japani (3,04 prosenttia).
EU expenditure on research and development, at 1.92% of GDP, remains markedly lower than that in the United States (2.64% of GDP) and Japan (3.04%).
Lisäksi unionissa ilmenee silmiinpistävä ero pohjoisen ja etelän välillä.
Moreover, there is a massive North-South difference within the European Union, with markedly below-average expenditure in the southern Member States, and the highest levels in Sweden and Finland, where investment is higher than in Japan.
Eteläisten jäsenvaltioiden investoinnit ovat selvästi keskiarvoa alhaisempia, kun taas Ruotsin ja Suomen investoinnit ovat suurempia kuin Japanilla.
These should be taken as targets in the benchmarking sense.
Osallistumista olisi siis selvästi tehostettava, jotta unionin investointitoiminta olisi yhdenvertaista.
There is therefore a need for substantially greater commitment to achieving a uniform level of investment activity within the Union.
Sekä julkisia että yksityisiä investointeja on pyrittävä lisäämään.
More investment by both the private and public sectors is needed for this.
Lisäksi on toteutettava uusia toimia, joilla tieto siirretään nopeasti ja tehokkaasti talouden palvelukseen, jotta saataisiin aikaan todellisia kasvuvaikutuksia.
Greater efforts must also be made to bring about the swift and effective transfer of knowledge to the economy, if a real impact on growth is to be achieved.
Terveellä pohjalla oleva julkinen talous ja valtion velkaantumisen hillitseminen vaikuttavat myönteisesti veropolitiikan vakauteen ja kasvuun.
Sound public-sector finances and reductions in State borrowing will have a positive effect on the stability of fiscal policy and on growth.
Unionilla on kuitenkin käytettävissään myös muita välineitä talouskasvun elvyttämiseksi yhdessä jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa.
However, the European Union also has other instruments to boost economic growth, in conjunction with the Member States and regions.
Sosiaalinen suojelu
Social protection
Lissabonin huippukokouksessa kiinnitettiin huomiota jäsenvaltioihin, joiden tarjoama sosiaalinen suojelu on heikkoa, ja edellytettiin, ettei kilpailukykyisimmän talousalueen luominen saa johtaa tavoitteena olevan yhteenkuuluvuuden parantamisen laiminlyömiseen.
With an eye to the socially weaker Members of the Union the Lisbon summit called for the objective of greater cohesion not to be neglected in the creation of the 'most competitive economy'.
Esittelijän mielestä on myönteistä, että avointa koordinointimenetelmää on alettu soveltaa sosiaaliseen syrjäytymiseen ja eläkkeisiin ja että menetelmää on ehdotettu sovellettavaksi koko sosiaaliseen suojeluun.
The rapporteur welcomes the process of open coordination which has begun with regard to social exclusion, the initial steps in this process relating to pensions, and likewise the proposal to extend it to cover social protection in general.
Parlamentti olisi kuitenkin otettava tulevaisuudessa paremmin mukaan tähän menetelmään esim. määriteltäessä indikaattoreita, joihin avoin koordinointi perustuu.
In future, however, Parliament should be involved in these processes to a greater extent, for instance in determining the indicators which underpin open coordination.
Lissabonin prosessin koordinointi ja demokratisoiminen
Coordinating and democratising the Lisbon process
Luxemburgin, Cardiffin ja Kölnin prosessit sekä Lissabonin ohjelma-asiakirja on koordinoitava ja integroitava toisiinsa nykyistä paremmin talouspolitiikan pääpiirteiden osalta.
The coordination and integration of the Luxembourg, Cardiff and Cologne processes, and the Lisbon agenda, with the broad economic policy guidelines, need to be improved.
Tätä edellyttävät myös vakaus- ja kasvusopimuksesta aiheutuvat velvoitteet.
This must also take place against the backdrop of the commitments entered into in the Stability and Growth Pact.
Todella integroitu työskentelymenetelmä on ainoa tapa varmistaa politiikan johdonmukaisuus ja selkeiden poliittisten signaalien välittäminen asianosaisille toimijoille.
Only a properly integrated modus operandi will make it possible to ensure political consistency and send clear political signals to the actors involved.
Haluttua kehitystä saadaan aikaan ainoastaan Euroopan tasolla koordinoidun talous- ja työllisyyspolitiikan avulla.
Only an economic and employment policy which is coordinated at European level will actually produce the hoped-for progress.
Barcelonan Eurooppa-neuvoston olisi esitettävä asiaa koskevia ehdotuksia.
The European Council in Barcelona should put forward appropriate proposals on this.
Unionin kansalaisia suoraan edustavan Euroopan parlamentin asemaa Lissabonin prosessissa on lujitettava ja sitä on säänneltävä selkeästi.
The European Parliament's role in the Lisbon process, as the body directly representing Europe's citizens, must be enhanced and clearly defined.
On syytä varmistaa toimielinten välisellä sopimuksella, että ennen vuotuista talous- ja työllisyyspolitiikkaa käsittelevää huippukokousta annettava komission kokoomaraportti ohjelman edistymisestä ja politiikkojen yleisestä johdonmukaisuudesta toimitetaan parlamentille varhaisessa vaiheessa.
It must be ensured, on the basis of an interinstitutional agreement, that the Commission report summarising the programme's progress and the general coherence of policies, which precedes the annual Spring summit on economic and employment policy, is forwarded to Parliament in good time.
Täten parlamentti voi ottaa siihen kantaa ajoissa ja asianmukaisesti.
This will enable Parliament to deliver its opinion in a timely and appropriate manner.
Ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta on myös perustettava korkean tason foorumi, jolla kuullaan toimielinten (Euroopan parlamentin, alueiden komitean sekä talous- ja sosiaalikomitean) sekä työmarkkinaosapuolten näkemyksiä Lissabonin strategian täytäntöönpanon eri näkökohdista.
In addition, we must work for the creation of a high-level forum, to meet in advance of the Spring meetings of the European Council, to listen to the views of the European institutions (European Parliament, Committee of the Regions, Economic and Social Committee) and the two sides of industry concerning the implementation of the various aspects of the Lisbon strategies.
Samalla on varmistettava, ettei avoin koordinointimenetelmä johda EY:n perustamissopimukseen kirjatun lainsäädäntömenettelyn kiertämiseen ja rinnakkaisten lainsäädäntäkäytänteiden ujuttamiseen.
At the same time we must ensure that the open method of coordination does not become a hidden parallel legislative process which circumvents the legislative procedures laid down in the EC Treaty.
Talouspolitiikan pääpiirteet ovat Lissabonin prosessin ydinelementti ja Euroopan tasolla tapahtuvan talouspolitiikan ohjailun tärkein elementti, joten parlamentti on otettava mukaan talouspolitiikan pääpiirteiden käsittelemiseen (työllisyyspolitiikan suuntaviivojen esimerkin mukaisesti) kuulemisvelvoitteen avulla.
In view of the fact that the 'broad economic policy guidelines' are not only a key element in the Lisbon process, but have become the key element in European-wide economic guidance overall, Parliament must be involved in the shape of an obligation to consult it about the 'broad economic policy guidelines' (by analogy with the 'employment policy guidelines').
Tulevassa vuoden 2004 hallitusten välisessä konferenssissa olisi pyrittävä tekemään EY:n perustamissopimukseen (99 artiklan 2 kohta) tarvittavat muutokset.
We must work towards the requisite changes in the EC Treaty (Article 99(2)) in the context of the forthcoming Intergovernmental Conference in 2004.
Lissabonin strategian ja tavoitteiden menestyksekäs toteuttaminen edellyttää myös ehdokasvaltioiden ottamista mukaan prosessiin ja avoimeen koordinointimenetelmään.
If the Lisbon strategy and objectives are to be implemented successfully, it is vital to ensure that the candidate countries are speedily involved in the process and in the open method of coordination.
Asiasta vastaava komission jäsen ilmoitti, että ehdokasvaltiot ja niiden kansalliset poliittiset strategiat sisällytetään raporttiin keväästä 2003 alkaen.
According to the Commissioner responsible, the Commission will include the candidate countries and their national policy strategies in its report with effect from Spring 2003.
Tämä tarkoittaa, että ehdokasvaltiotkin on otettava huomioon indikaattoreista käytävässä keskustelussa vuodesta 2002 lähtien.
This means that from 2002 onwards the candidate countries must also be taken into account in the discussions about the indicators.
Työllisyyspolitiikan suuntaviivojen alustavat valmistelut on jo käynnistetty.
Where the employment policy guidelines are concerned, initial preparatory work has been carried out.
Eräät ehdokasvaltiot, kuten Tšekki, ovat jo jonkin aikaa sitten alkaneet sopeuttaa kansallista politiikkaansa unioni työllisyyspolitiikan tavoitteisiin ja allekirjoittaneet asiaa koskevat pöytäkirjat.
Some candidate countries, such as the Czech Republic, have already begun to align their national policies with the European Union's employment policy objectives, and have signed protocols to that effect.
23.tammikuuta 2002 TALOUS- JA RAHA-ASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
23 January 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
Kevään 2002 Eurooppa-neuvosto: Lissabonin prosessi ja siihen liittyvät jatkotoimet
on the Spring Summit 2002: Lisbon process and the way to follow
Valmistelija: José Manuel García-Margallo y Marfil
Draftsman(*): José Manuel García-Margallo y Marfil
Talous- ja raha-asioiden valiokunta nimitti 21. marraskuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi José Manuel García-Margallo y Marfilin.
The Committee on Economic and Monetary Affairs appointed José Manuel García-Margallo y Marfil draftsman at its meeting of 21 November 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 7. tammikuuta ja 23. tammikuuta 2002 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 7 January 2002 and 23 January 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset äänin 30 puolesta, 5 vastaan.
At the latter meeting it adopted the following conclusions by 30 votes to 5, with no abstentions.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Christa Randzio-Plath (puheenjohtaja), José Manuel García-Margallo y Marfil (varapuheenjohtaja ja valmistelija), Philippe A.R. Herzog (varapuheenjohtaja), John Purvis (varapuheenjohtaja), Generoso Andria, Luis Berenguer Fuster, Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Renato Brunetta, Hans Udo Bullmann, Richard Corbett (Simon Francis Murphyn puolesta), Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Harald Ettl (Bernhard Rapkayn puolesta), Mary Honeyball, Brice Hortefeux, Christopher Huhne, Giorgos Katiforis, Piia-Noora Kauppi, Werner Langen (Ingo Friedrichin puolesta), Astrid Lulling, Erika Mann (Robert Goebbelsin puolesta), Thomas Mann (Christoph Werner Konradin puolesta), Ioannis Marinos, Helmuth Markov (Armonia Bordesin puolesta), Miquel Mayol i Raynal, Peter Michael Mombaur (Hans-Peter Mayerin puolesta), Alexander Radwan, Karin Riis-Jørgensen, Olle Schmidt, Peter William Skinner, Bruno Trentin, Jaime Valdivielso de Cué (Alejandro Agag Longon puolesta), Ieke van den Burg (Helena Torres Marquesin puolesta) ja Theresa Villiers.
The following were present for the vote: Christa Randzio-Plath, chair; José Manuel García-Margallo y Marfil, vice-chairman and draftsman, Philippe A.R. Herzog and John Purvis, vice-chairmen; Generoso Andria, Luis Berenguer Fuster, Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Renato Brunetta, Hans Udo Bullmann, Richard Corbett (for Simon Francis Murphy), Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Harald Ettl (for Bernhard Rapkay), Mary Honeyball, Brice Hortefeux, Christopher Huhne, Giorgos Katiforis, Piia-Noora Kauppi, Werner Langen (for Ingo Friedrich), Astrid Lulling, Erika Mann (for Robert Goebbels), Thomas Mann (for Christoph Werner Konrad), Ioannis Marinos, Helmuth Markov (for Armonia Bordes), Miquel Mayol i Raynal, Peter Michael Mombaur (for Hans-Peter Mayer), Alexander Radwan, Karin Riis-Jørgensen, Olle Schmidt, Peter William Skinner, Bruno Trentin, Jaime Valdivielso de Cué (for Alejandro Agag Longo), Ieke van den Burg (for Helena Torres Marques) and Theresa Villiers.
Lissabonin huippukokouksen strateginen tavoite talouden ja yhteiskunnan modernisoimiseksi on vahvistettu sitä seuranneissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa, erityisesti Tukholman ja Göteborgin huippukokouksissa, joissa tavoitetta vielä vahvistettiin sisällyttämällä siihen uusi ympäristönäkökohta, joka yhdistetään Lissabonissa vahvistettuihin toiminta-aloihin: työllisyyteen, talouden uudistamiseen, sosiaaliseen koheesioon, innovaatioon ja tutkimukseen.
The strategic goal of economic and social modernisation set at the Lisbon summit has since been reaffirmed at successive European Council meetings, and most notably at the meetings in Stockholm and Göteborg, where the strategy was built upon further with the addition of the environment to the spheres of activity decided upon in Lisbon, namely employment, economic reform, social cohesion, innovation and research.
Barcelonan Eurooppa-neuvostossa pitää arvioida lähes kahden vuoden toiminnan aikana saavutettua edistystä vaihtelevan talouskasvun oloissa.
The Barcelona European Council is supposed to take stock of the progress achieved after almost two years of activity in a climate of uneven economic growth in which an initially healthy situation has since made way for slowdown and stagnation in the world economy.
Alunperin erinomainen tilanne on vaihtunut maailmanlaajuisesti hidastuvaksi ja pysähtyneeksi taloudeksi, jota on vaikeuttanut syyskuun 11. päivän terrori-iskujen aiheuttama turvattomuus.
The climate of uncertainty provoked by the 11 September attacks has both exacerbated this situation and caused the initial economic growth forecasts for the European Union to be revised downwards.
Komission tälle vuodelle ehdottamat kuusi keskeistä perusindikaattoria ja 36 erityisosoitinta ovat riittävä perusta johdonmukaisen ja perusteellisen arvion tekemiseksi Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tilanteesta.
The six basic general indicators and the thirty-six specific indicators proposed by the Commission this year together provide the requisite basis for a coherent and detailed assessment of the situation in the European Union and Member States.
On huomattavaa, että viime vuonna Tukholman huippukokouksessa esitettyjen osoittimien lukumäärä on kasvanut ja että tulevaisuudessa lisätään muitakin indikaattoreita, kunhan ne on kehitetty valmiiksi.
Significantly, the number of indicators is higher than that submitted for the Stockholm summit last year, and other indicators are to be included in the future once they have been fully defined.
Mietinnössä pitää korostaa, että kansallisia politiikkoja on sovitettava yhteen, jotta päästään eroon taantumasta ja edetään kohti kilpailukykyisempää yhteiskuntaa kestävän kehityksen puitteissa.
The report in question should stress the urgent need for the coordination of national policies as a way out of recession and towards a more competitive society in a context of sustainable development.
Makrotaloudellinen vakaus ja vuoden 1999 euroon siirtyminen ovat vaikuttaneet ratkaisevasti maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutusten lievittämiseen Euroopassa, mikä todistaa vastaansanomattomasti tällaisen vuorovaikutuksen eduista.
The decisive contribution that macroeconomic stability and the introduction of the euro in 1999 have made in sheltering Europe’s economy from the worst of the worldwide recession serves as compelling evidence that such interaction can reap rewards.
Nykyisen taantuman aikana on hyvä muistaa, että julkisen talouden tasapaino pitää säilyttää vakaussopimuksen rajoissa hintojen ja korkotason pysyttämiseksi alhaalla.
In the current climate of recession it is worth remembering the need to maintain balances in government finances within the margins set by the Stability Pact, so as to keep prices and interest rates low.
Sillä tavoin kannustetaan investointeja, jotka ovat avainasemassa talouden elpymisessä ja samalla varmistetaan julkisen velan vähentäminen, mikä valmistaa valtiontaloutta kestämään ensi vuosikymmeninä väestön ikääntymisestä aiheutuvat budjettiseuraukset.
This approach would encourage investment – the key to economic recovery – and at the same time guarantee a reduction in government debt, thereby making it easier to ready public finances for the budgetary impact that will be felt in the coming decades as populations age.
Väestön ikääntyminen ja sen seuraukset talousuudistuksille, työllisyydelle, sosiaaliselle koheesiolle ja kehitykselle ovat suurimpia kansantaloudellisia ja budjettipoliittisia haasteita, joihin Euroopan unioni joutuu vastaamaan ensi vuosikymmeninä.
In macroeconomic and budgetary terms population ageing and its implications for economic reform, employment, social cohesion and development will be the stiffest challenge for the European Union to contend with in the coming decades.
On myös tarpeen lisätä Euroopan talouden kilpailukykyä ja jatkaa avainsektorien vapauttamista kunnes saavutetaan todelliset sisämarkkinat sellaisilla tärkeillä aloilla kuin liikenne, televiestintä ja energia.
Likewise, the current priorities lie in making the European economy more competitive and pursuing liberalisation in key sectors so as to establish a genuine internal market in leading sectors such as transport, telecommunications and energy.
On lisättävä tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja -politiikan yhteensovittamista, jotta Eurooppa saa kurottua umpeen teknologiakuilun, joka tällä hetkellä erottaa sen maailmanlaajuisista kilpailijoistaan.
Coordination of R&D activities and policies needs to be enhanced if Europe is to reverse the current situation, in which it lags behind its competitors in the world in the field of technology.
Siksi julkisen vallan on lisättävä tutkimus- ja kehittämisvaroja ja suosittava yksityissektorin lisääntyvää osallistumista tähän toimintaan.
To that end, the authorities will have to strengthen resources and in particular encourage gradual private-sector involvement in activities in this area.
Sosiaalisella alalla saavutetun edistyksen osalta Barcelonassa pitää jatkaa Luxemburgissa sovittua ja Cardiffissa jatkettua työllisyysstrategiaa, jotta voidaan edetä työpaikkojen luomista ja säilyttämistä vaikeuttavien rakenteellisten esteiden purkamisessa.
With regard to the progress made in the social sphere, the Barcelona summit must forge ahead with the Employment Strategy launched in Luxembourg and carried forward in Cardiff so that further progress can be made towards eliminating the structural obstacles to creating and safeguarding jobs.
Pk-yritysten ratkaiseva panos työllistämisessä on tunnustettava ja jäsenvaltioiden on tuettava niitä laatimalla aloitteita, joilla helpotetaan uusien yritysten perustamista.
Member States must acknowledge and support the decisive contribution made by SMEs towards job creation by launching initiatives to streamline company start-ups.