natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lopullinen yhteinen selvitys annetaan neuvostolle hyväksyttäväksi helmikuussa 2002 ja toimitetaan Barcelonan Eurooppa-neuvostolle.
A joint final report will then be adopted by the Council in February 2002 and forwarded to the Barcelona European Council.
Tiedonannolla on myös tarkoitus täydentää komission kolmea tulevaa toimintasuunnitelmaa, jotka koskevat a) elinikäistä oppimista, b) taitoja ja liikkuvuutta ja c) taitoja ja tiede- ja teknologia-alan ammattilaisten puutetta.
The present Communication is also intended to complement three forthcoming Commission action plans addressing; (a) lifelong learning; (b) skills and mobility; and (c) skills and labour shortages in the scientific and technological fields.
TIEDONANNON SISÄLTÖ
WHAT DOES THE COMMUNICATION SAY?
Tammikuussa 2001 annettu selvitys koulutusjärjestelmien konkreettisista tulevaisuuden tavoitteista sisältää seuraavat tavoitteet ja alatavoitteet:
The January 2001 report on 'Concrete future objectives of education systems' set out the following goals and sub-goals:
◙ EU:n koulutusjärjestelmien laadun ja tehokkuuden parantaminen ∙ Opettajien ja kouluttajien koulutuksen parantaminen ∙ Taitojen kehittäminen tietoon perustuvaa yhteiskuntaa varten ∙ Jokaisella on oltava mahdollisuus tieto- ja viestintätekniikan käyttöön ∙ Tieteellisiin ja teknisiin tutkimuksiin palvelukseen otettavien määrän lisäämine ∙ Resurssien paras mahdollinen käyttö ∙ Oppimisen kiinnostavuuden lisääminen ∙ Aktiivisen kansalaisuuden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen yhdenmukaisuuden tukeminen
◙ Increasing the quality and effectiveness of education and training systems in the EU ∙ Improving education and training for teachers and trainers ∙ Developing skills for the knowledge society ∙ Ensuring access to ICT for everyone ∙ Increasing recruitment to scientific and technical studies ∙ Making the best use of resources ∙ Supporting active citizenship, equal opportunities and social cohesion ∙ Strengthening links with working life and research and society at large ∙ Developing the spirit of enterprise ∙ Improving foreign language learning ∙ Increasing mobility and exchanges ∙ Strengthening European cooperation
Kunkin alatavoitteen yhteydessä tiedonannossa ilmoitetaan, mitkä ovat keskeiset aiheet, tarkastellaan indikaattoreita, joita voidaan käyttää kehityksen mittaamisessa, asetetaan aikataulu toiminnan käynnistämiselle ja määritellään nykyisiä vertailuarvoja (toisin sanoen määrälliset tavoitteet).
For each of the sub-goals, the present Communication: outlines what the key issues are; suggests what indicators may be used to measure progress in attaining the goal; sets a timetable for work to begin; and notes any existing benchmarks (i.e. quantifiable targets).
Komissio ehdottaa seuraavia työmenetelmiä tiedonannon tavoitteiden saavuttamiseksi:
The Commission suggests the following working methods to achieve the goals set out in the Communication:
◙ Vertailuarvot : Jäsenvaltioiden olisi asetettava selkeät ja määrälliset päämäärät, jotta ne voivat mitata edistymistä; päämäärien olisi perustuttava kunkin jäsenvaltion tämänhetkiseen lähtötilanteeseen. ◙ Hyviä käytäntöjä olisi vaihdettava ja levitettävä (järjestämällä seminaareja, perustamalla tietokantoja, laittamalla tietoja Internetiin ja julkaisemalla ilmoituslehtisiä). ◙ Vertaisarviointi : Kunkin jäsenvaltion olisi asetettava yksi koulutuspolitiikkansa ala vertaisarviointiin. ◙ Indikaattorit : Jos kaikissa jäsenvaltioissa ei ole saatavilla vertailukelpoista aineistoa, komissio yrittää kehittää etenkin tärkeimpiä indikaattoreita. ◙ Asiantuntijaryhmät : Komissio perustaa asiantuntijoiden työryhmän ja lukuisia alatyöryhmiä.
◙ Benchmarking : Member States should set clear and quantified targets so that they can measure progress: such targets should start from the present situation in each of the Member States. ◙ Best practices should be exchanged and disseminated (through seminars, setting-up databases, Internet sites, printed brochures). ◙ Peer review : Each Member State should submit one of its policies for review. ◙ Indicators : Where comparable data is not available for all Member States the Commission will try to develop this for the most important indicators. ◙ Groups of experts : The Commission will set up a working group, and a number of sub-groups, of expert advisors.
Komissio lisää, että "tarvittaessa voidaan käyttää jo olemassa olevia ryhmiä, joilla on muitakin vastuualueita". ◙ Ehdokasmaiden olisi voitava osallistua näihin toimiin mahdollisuuksien mukaan.
'Where appropriate', the Communication adds, 'they might be existing groups with other responsibilities.' ◙ Applicant countries should, so far as possible, participate in all of these activities.
ESITTELIJÄN HUOMAUTUKSIA
RAPPORTEUR'S COMMENTS
Parlamentin olisi pantava tyytyväisenä merkille tämän tiedonannon seuraavat neljä piirrettä:
The Parliament should welcome four features of this Communication:
◙ Realismi : Perustamissopimuksen 149 artiklan mukaan "yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta".
◙ Realism : Article 149 of the Treaty states that 'The Community shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity.'
Tiedonanto suhtautuu realistisesti rajalliseen rooliin, joka komissiolla voi ja tulisi olla Lissabonin ja Tukholman Eurooppa-neuvostojen asettamien tavoitteiden saavuttamisessa.
This Communication is realistic about the limited role that the Commission can - and should - play in reaching the goals set out at the Lisbon and Stockholm European Councils.
Jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvien neuvoa-antavien työryhmien perustaminen, tarvittaessa myötävaikuttaminen vertailukelpoisten indikaattorien kehittämiseen, hyvien käytäntöjen levittämisen helpottaminen, eurooppalaisen yhteistyön vahvistaminen korkeakoulutuksen alalla yhteisön välineiden, kuten opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (EOAS) tai osana Sokrates-ohjelmaa toteutettavien yliopistojen kumppanuuksien välityksellä ovat kaikki hyviä esimerkkejä eurooppalaisesta lisäarvosta. ◙ Päällekkäisyyden välttäminen : On järkevää hyödyntää muiden järjestöjen kokemuksia ja välttää toiminnan päällekkäisyyttä.
Setting up working groups of expert advisors from the Member States; helping where necessary to develop comparable indicators; facilitating the dissemination of best practice; strengthening European cooperation in the field of higher education through Community instruments such as the European Credit Transfer Scheme (ECTS) or the university partnerships within the SOCRATES programme - all are good examples of 'European added value'. ◙ Avoiding overlap : It is sensible to draw on expertise in other institutions and to avoid duplicating existing effort.
Tiedonannon 10 kohdassa todetaan seuraavaa: ".. on pyritty välttämään alan kansainvälisten järjestöjen työn lisääntyminen, otettu huomioon järjestöjen työ ja tutkittu yhteistyömahdollisuuksia erityisesti OECD:n mutta myös Euroopan neuvoston, kansainvälisen työtoimiston ja Unescon kanssa". ◙ Edistyksen mittaaminen : Parlamentti on aikaisemmin arvostellut komissiota siitä, että se ei ole sisällyttänyt valkoisiin kirjoihin ja muihin vastaaviin strategisiin asiakirjoihin seuraavia seikkoja: selkeästi määritellyt ja realistiset tavoitteet, osoitus ehdotettujen toimien eurooppalaisesta lisäarvosta, toimintoperusteiseen budjetointiin perustuva arvio tällaisten toimien talousarviovaikutuksista, vaihtoehtokustannusarvio, tavoitteiden saavuttamisessa aikaansaatua edistystä mittaavat indikaattorit ja menettely pilottihankkeiden arvioimiseksi ja ehdotettujen toimenpiteiden muuttamiseksi tämän arvioinnin tulosten perusteella.
Paragraph 10 of the Communication states that '...care has been taken ... to avoid duplication of the work of the international organisations active in this field (OECD, Council of Europe, International Labour Office and UNESCO) by taking account of their activities and analysing the scope for cooperation.' ◙ Measuring progress : In the past, the Parliament has criticised the Commission for failing to include in White Papers and other strategy-setting documents of this kind: 'clearly-defined and realistic objectives; a demonstration of the "European added-value" of the action(s) being proposed; an estimate, by means of activity-based budgeting, of the full cost of such action(s); an opportunity-cost analysis; performance indicators to measure progress towards attainment of objectives; a procedure for assessing pilot projects and for modifying proposed measures in the light of the results of such assessments.'
Tiedonannossa pyritään vastaamaan tähän kritiikkiin. ◙ Kielet : Neuvoston maaliskuussa 1995 antamassa päätöslauselmassa asetettiin tavoitteeksi, että kaikki koulunsa päättävät hallitsevat kaksi muuta yhteisön kieltä oman äidinkielensä lisäksi.
The present Communication goes a long way to meeting these criticisms. ◙ Languages : The Council resolution of March 1995 set out as a goal the attainment by every school-leaver of proficiency in two European languages other than his mother tongue(s).
Parlamentti on toistuvasti korostanut tämän tavoitteen merkitystä, mitä on korostettu Euroopan kielten teemavuodella 2001.
The importance of this objective - which is stressed by the European Year of Languages 2001 - has repeatedly been underlined by the Parliament.
Näin ollen on hyvä merkki, että komissio on ehdottanut tavoitteen 3.3 vertailuarvoksi seuraavaa: "Kaikkien oppilaiden tulisi hallita kaksi vierasta kieltä oman äidinkielensä lisäksi pakollisen oppivelvollisuuden päättyessä."
It is, therefore, a good sign that the Commission has proposed as a benchmark for Objective 3.3: 'All pupils should be proficient in two languages in addition to the mother tongue at the end of compulsory education and training.'
Parlamentin olisi kuitenkin osoitettava olevansa tyytymätön tiedonannon seuraaviin piirteisiin:
Parliament should also, however, note its unhappiness with the following features of the Communication:
◙ Parlamentin kuuleminen : Alkuperäinen komission selvitys, jonka koulutusasioista vastaava neuvosto hyväksyi helmikuussa 2001 ja Tukholman Eurooppa-neuvosto maaliskuussa 2001, julkaistiin vasta tammikuun lopulla.
◙ Consultation of Parliament : The original Commission report, adopted by the Education Council in February 2001 and by the Stockholm European Council in March 2001, had been published only at the end of January 2001.
Parlamenttia on nyt pyydetty kommentoimaan yleisluonteisen suunnitelman, jonka sisältöön ei se ei ole voinut vaikuttaa, yksityiskohtaisia täytäntöönpanoehdotuksia.
The Parliament has now been invited to comment on detailed proposals for the implementation of a more general plan, the content of which it was unable to affect.
Tämä ei ole ideaalinen tapa edetä alalla, jolla parlamentilla on oikeutettuja intressejä ja oikeus tulla kuulluksi. ◙ Kustannus-hyötyanalyysi : Siitä huolimatta, että tiedonannossa otetaan huomioon tarve mitata tavoitteiden saavuttamisessa aikaansaatavaa edistystä, tiedonanto ei sisällä arviota ehdotettujen toimien kokonaiskustannuksista eikä vaihtoehtokustannusarviota. ◙ Yleissivistävän koulutuksen ja ammattikoulutuksen välinen ero : Tiedonannon kaikkein suurin heikkous on sävy, jolla se on kirjoitettu.
This is not an ideal way of proceeding in an area in which the Parliament has a legitimate interest and a right to make itself heard. ◙ Cost-benefit analysis : Despite taking account of the need to measure progress towards goals, the Communication contains neither an estimate of the full cost of the action it proposes nor an opportunity-cost analysis. ◙ The distinction between education and training : The most unsatisfactory feature of the Report, however, is the tone in which it is written.
Kansainväliset tutkimukset ovat toinen toisensa jälkeen korostaneet korkeatasoisen koulutuksen ja korkeatasoisen työvoiman yhteyttä.
One international survey after another has underlined the connection between high educational attainment and high quality employment.
Nykyisessä tietoon perustuvassa yhteiskunnassa luku- ja laskutaito ovat korkeassa kurssissa.
And in the bold new world of the 'knowledge society', literacy and numeracy are at a premium.
Mutta koulutus ja ammattikoulutus eivät ole sama asia eikä kyse ole yksinomaan ihmisten valmistamisesta työelämään.
But education is not coterminous with training and is not simply a matter of preparing people for employment.
Toisaalta koulutusjärjestelmien tarkoitus on auttaa ihmisiä hankkimaan tiedot ja taidot, joita he tarvitsevat koko elämänsä ajan – luku- ja laskutaito, vankka pohja tieteelliselle tiedolle, vieraiden kielten taito, historian, maantiedon, eri uskontojen ja maailmankatsomuksien, taiteen ja musiikin tuntemus.
On the one hand, the job of education systems is to help people gain the knowledge and skills which they will need throughout their lives - literacy, numeracy, a sound basis of scientific knowledge, knowledge of foreign languages, of history and geography, of different religious and secular world-views, of art and music.
Toisaalta taas koulutuksen tarkoituksena on myös auttaa ihmisiä kasvamaan tunne-elämältään terveiksi ja tasapainoisiksi yksilöiksi, joilla on tietoisuus omasta kansalaisuudestaan ja jotka kykenevät kommunikoimaan muiden kansalaisten kanssa, ja kohtuullisuuden, suvaitsevaisuuden ja anteliaisuuden kaltaisten arvojen levittäminen.
On the other hand, education is also about helping people to grow into emotionally healthy and balanced individuals, who have a developed sense of citizenship and are able to communicate with their fellow citizens, and about imparting values such as reasonableness, tolerance, and generosity.
Sen sijaan ammattikoulutusjärjestelmien tavoitteena on puolestaan kehittää erityistaitoja (kuten konekirjoitustaito ja tietotekniikan perustuntemus, tilin- ja kirjanpito tai laborantin taidot) rajallisempaa soveltamista varten tiettyihin työtehtäviin.
The job of training systems, by contrast, is to develop specific skills (for example, keyboard skills and basic understanding of IT, or accountancy and book-keeping, or the skills of the laboratory technician) of more limited application in particular jobs.
9.tammikuuta 2002 TEOLLISUUS-, ULKOMAANKAUPPA-, TUTKIMUS- JA ENERGIAVALIOKUNNAN LAUSUNTO
9 January 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, EXTERNAL TRADE, RESEARCH AND ENERGY
Komission tiedonanto alustavasta yksityiskohtaisesta työohjelmasta koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevan selvityksen seurannasta
on the Commission communication on the draft detailed work programme for the follow-up of the report on the concrete objectives of education and training systems
Valmistelija: Olga Zrihen Zaari
Draftsman: Olga Zrihen Zaari
Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta nimitti kokouksessaan 22. marraskuuta 2001 valmistelijaksi Olga Zrihen Zaarin.
The Committee on Industry, External Trade, Research and Energy appointed Olga Zrihen Zaari draftsman at its meeting of 22 November 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksessaan 8. tammikuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meeting of 8 January 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: John Purvis (puheenjohtajana), Olga Zrihen Zaari (valmistelija), Gordon J. Adam (Glyn Fordin puolesta), Gérard Caudron, Colette Flesch, Malcolm Harbour (Giles Bryan Chichesterin puolesta), Rolf Linkohr, Marjo Matikainen-Kallström, Eryl Margaret McNally, Elly Plooij-van Gorsel, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Bernhard Rapkay (Norbert Glanten puolesta), Paul Rübig, Gilles Savary (François Zimerayn puolesta) ja Esko Olavi Seppänen.
The following were present for the vote: John Purvis, acting chairman; Olga Zrihen Zaari, draftsman; Gordon J. Adam (for Glyn Ford), Gérard Caudron, Colette Flesch, Malcolm Harbour (for Giles Bryan Chichester), Rolf Linkohr, Marjo Matikainen-Kallström, Eryl Margaret McNally, Elly Plooij-van Gorsel, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Bernhard Rapkay (for Norbert Glante), Paul Rübig, Gilles Savary (for François Zimeray) and Esko Olavi Seppänen.
1. korostaa, että tieteellisille ja teknisille aloille palvelukseen otettavien määrän lisäämisen ohella on rohkaistava tieteellisen ja teknisen alan ammattien valintaa ja esitettävä laadullista indikaattoria, joka koskee toimia, joiden avulla nämä alat voidaan tehdä houkuttelevammiksi myöntämällä riittävät määrärahat;
Emphasises that in addition to increasing recruitment to scientific and technical studies, vocations in science and technology should be encouraged, and a qualitative indicator should be put forward on the types of measure introduced to make these subject areas more attractive through the allocation of adequate budgetary resources;
6. katsoo, että perustaitojen hankkiminen on tehtävä mahdolliseksi sosiaalisesti ja taloudellisesti heikossa asemassa oleville, koska nykyisin he hyötyvät vähiten koulutusjärjestelmistä;
Considers that steps should be taken to help those who are socio-economically disadvantaged and currently benefit least from education and training systems to gain access to basic skills acquisition;
23. tammikuuta 2002 LOPULLINEN A5-0018/2002
23 January 2002 FINAL A5-0018/2002
Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttaminen
on the implementation of the ‘Culture 2000’ programme
312.502 SISÄLTÖ
312.502 CONTENTS
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 18. tammikuuta 2001, että kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnalle oli annettu lupa laatia työjärjestyksen 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö Kulttuuri 2000 ‑ohjelman toteuttamisesta.
At the sitting of 18 January 2001 the President of Parliament announced that the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport had been authorised to draw up an own-initiative report, pursuant to Rule 163 of the Rules of Procedure, on the implementation of the ‘Culture 2000’ programme.
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 15. maaliskuuta 2001 pyytäneensä lausuntoa myös budjettivaliokunnalta.
At the sitting of 15 March 2001 the President announced that she had also asked the Committee on Budgets for its opinion.
Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta oli nimittänyt kokouksessaan 9. tammikuuta 2001 esittelijäksi Vasco Graça Mouran.
The Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport had appointed Vasco Graça Moura rapporteur at its meeting of 9 January 2001.
Valiokunta käsitteli mietintöluonnosta kokouksissaan 20. marraskuuta 2001, 7. tammikuuta ja 22. tammikuuta 2002.
It considered the draft report at its meetings of 20 November 2001 and 7 and 22 January 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Mario Mauro (varapuheenjohtaja), Vasco Graça Moura (varapuheenjohtaja ja esittelijä), Nuala Ahern (Raina A. Mercedes Echererin puolesta), Pedro Aparicio Sánchez, Per-Arne Arvidsson (Marielle de Sarnezin puolesta), Christopher J.P. Beazley, Christine de Veyrac (Theresa Zabellin puolesta), Janelly Fourtou (Ruth Hieronymin puolesta), Geneviève Fraisse, Lissy Gröner, Lucio Manisco, Maria Martens, Pietro-Paolo Mennea, Domenico Mennitti, Antonio Mussa, Juan Ojeda Sanz, Barbara O'Toole, Doris Pack, Roy Perry, Christa Prets, Giorgio Ruffolo, Feleknas Uca, Luckas Vander Taelen, Eurig Wyn, Sabine Zissener ja Gianni Vattimo (Ulpu Iivarin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti).
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman; Mario Mauro, vice-chairman; Vasco Graça Moura, vice-chairman and rapporteur; Nuala Ahern (for Raina A. Mercedes Echerer), Pedro Aparicio Sánchez, Per-Arne Arvidsson (for Marielle de Sarnez), Christopher J.P. Beazley, Christine de Veyrac (for Theresa Zabell), Janelly Fourtou (for Ruth Hieronymi), Geneviève Fraisse, Lissy Gröner, Lucio Manisco, Maria Martens, Pietro-Paolo Mennea, Domenico Mennitti, Antonio Mussa, Juan Ojeda Sanz, Barbara O’Toole, Doris Pack, Roy Perry, Christa Prets, Giorgio Ruffolo, Feleknas Uca, Luckas Vander Taelen, Eurig Wyn and Sabine Zissener.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 23. tammikuuta 2001.
The report was tabled on 23 January 2002.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS Euroopan parlamentin päätöslauselma Kulttuuri 2000 ‑ohjelman toteuttamisesta (2000/2317(INI))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on the implementation of the ‘Culture 2000’ programme (2000/2317(INI))
– ottaa huomioon 5. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman kulttuuriyhteistyöstä Euroopan unionissa Hyväksytyt tekstit, kohta 4. ,
– having regard to its resolution of 5 September 2001 on European cultural cooperation in the European Union Texts Adopted, Item 4. ,
– ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon ( A5‑0018/2002 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport and the opinion of the Committee on Budgets ( A5-0018/2002 ),
A. muistuttaa, että kulttuuri on keskeinen osa Euroopan unionin identiteettiä: kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamisen ja edistämisen ja yhteisen perinnön jakamisen pitää olla ensisijaisia tekijöitä eurooppalaisen kulttuurin alueen perustamisessa,
A. whereas culture is a fundamental dimension of the identity of the European Union: respect for, and the promotion of, cultural and linguistic diversity and the experience of sharing a common heritage must be among the main foundations on which a ‘European cultural area’ is built,
B. ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden kulttuuriministerit painottivat Slovenian Portorožissa 5.–7. huhtikuuta 2001 pitämässään konferenssissa Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön suojelemisen ja vaalimisen tärkeyttä,
B. whereas Council of Europe Ministers for Cultural Heritage at their Conference in Portoroz, Slovenia from 5 to 7 April 2001 stressed the importance of protecting and promoting a European common cultural heritage,
C. muistuttaa, että kulttuuriyhteistyö on liitettävä osaksi Euroopan unionin kehitystä yhdessä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kanssa, sillä se lisää sosiaalista koheesiota ja on keskeinen tekijä keskinäisen tietämyksen lisäämisessä ja Euroopan kansalaisuudessa,
C. whereas in the development of the European Union, the role of cultural cooperation is to form an integral part of economic and social development, to promote social cohesion and to foster mutual understanding and a sense of possessing a common European citizenship,
D. muistuttaa Euroopan kulttuurin identiteetin ja monimuotoisuuden säilyttämisen, hyödyntämisen, levittämisen ja jakamisen tavoitteista ja siitä, että Euroopan kulttuuriperintö pitää ymmärtää laajasti,
D. having regard to the objectives of preserving, highlighting, disseminating and sharing the European cultural dimension, in its identity and diversity, particularly as regards what is commonly known as the European cultural heritage in the broadest sense of the term,
E. korostaa, että yhteisön toimissa kulttuurin alalla ja erityisesti Kulttuuri 2000 ‑ohjelmassa ei saa unohtaa, että kaikilla hyväksytyillä hankkeilla pitää olla erityinen arvo ja niiden pitää tuottaa eurooppalaista lisäarvoa,
E. whereas the Community’s action in the cultural domain, and notably the ‘Culture 2000’ programme, must have a specifically European character and added value, and this must be a feature of all the projects selected,