natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Joka kerta rahoitusnäkymät ovat heijastelleet tärkeimpiä strategisia suuntauksia ja poliittisia päätöksiä.
On each occasion the Financial Perspective has reflected the strategic principles and policy choices of the time:
1988–1992 : Budjettikriisi päättyi, maatalous ei ollut enää vallitseva osa talousarviota, rakennepolitiikka aloitettiin.
– 1988-1992 : budgetary crises end, agriculture ceases to dominate the budget, structural policies are launched;
1993–1999 : Rakennerahastoja korotettiin merkittävästi (+ 41 %), rakennerahastoista tuli taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan ensisijainen väline, yhteisen rahan perusta muotoutui.
– 1993-1999: the structural funds are substantially increased (+41%) and become the chief instrument for the economic and social cohesion needed to underpin the single currency;
2000–2006 : Yhteisön talousarvio vakaantui, omia varoja ei korotettu, laajentumisen rahoittamiseksi toteutettiin säästötoimia.
– 2000-2006 : the Community budget is stabilised, own resources do not increase, savings are made to finance enlargement.
Sopimus rahoitusnäkymistä syntyi joka kerta siten, että komissio, parlamentti ja ministerineuvosto tekivät toimielinten välisen sopimuksen.
The agreement on the Financial Perspective has been accompanied every time by the negotiation of an Interinstitutional Agreement between the Commission, Parliament and the Council of Ministers.
Nämä sopimukset eivät olleet oikeudellisesti velvoittavia, ja niin neuvosto kuin parlamenttikin saattoi sanoutua niistä irti.
These Interinstitutional Agreements are not legally binding and can be abrogated by the Council or Parliament.
Tähän saakka sopimukset ovat lieventäneet jännitteitä ja edistäneet neuvottelujen kohteena olevien ratkaisujen löytymistä.
However, they have so far reduced tension by encouraging both sides to try and reach negotiated solutions.
Kymmenen vuoden ajan ne ovat mahdollistaneet vuotuisten talousarvioiden pitämisen sovittujen ylärajojen alapuolella, mutta parlamentilla on kuitenkin ollut riittävästi liikkumavaraa ei‑pakollisten menojen tarkistamiseksi.
For the last ten years they have also enabled annual budgets to be kept under the maximum limits, although Parliament still has significant room for manoeuvre to amend non-compulsory expenditure.
Parlamentin väliaikaisen valiokunnan lopullinen mietintö (en)
Final report of the EP’s Temporary Committee
Koulutus ilman rajoja – Erasmuksen jalanjäljissä
Education without borders; in the footsteps of Erasmus
Ei ole aivan tavallista että EU:n ohjelma antaa aiheen suositulle elokuvalle, mutta Cédric Klapischin elokuvan "Espanjalainen kimppakämppä" (L’auberge espagnole) aihe on peräisin Erasmus-opiskelijavaihto-ohjelmasta.
It is not every day that an EU programme inspires a popular film, but in Cédric Klapisch's famous film "L’auberge espagnole" (the Spanish youth hostel) the Erasmus student exchange programme proved the inspiration.
Vuonna 2002 valmistuneessa elokuvassa ryhmä eri maista kotoisin olevia nuoria opiskelijoita viettää Erasmus-vuotta ulkomaisessa yliopistossa ja on päätynyt asumaan samaan asuntoon Barcelonassa.
In the 2002 film, a group of young students from different nationalities find themselves sharing an apartment in Barcelona when they do an "Erasmus year" at a foreign university.
Klapischin elokuvasta tuli erittäin suosittu niiden yli miljoonan eurooppalaisen elokuvaharrastajan keskuudessa, jotka ovat itse viettäneet Erasmus-vuoden.
Klapisch's film won a considerable cult following among the over one million European film goers who had themselves completed the Erasmus course.
Elokuvan teemoja ovat asuminen ulkomailla ensimmäistä kertaa, sopeutuminen erilaisiin kulttuureihin, kielet sekä yhteyden luominen samanikäisiin ihmisiin, joilla on täysin erilainen kulttuuritausta.
The film covers the issues of living abroad for the first time, adjusting to different cultures, languages and forming a common bond with people of your age group from totally diverse cultural backgrounds.
Tietenkin elokuvaa on piristetty henkilöiden välille kehittyvillä suhteilla sekä houkutuksilla, joita nämä kohtaavat ollessaan kaukana kotoa.
Needless to say the film is spiced up considerably by the inevitable physical relationships that develop between some of the characters - and the temptations they face when being away from home.
From Russia with love
From Russia with love
Klapisch palaa tähän aiheeseen elokuvassaan "Russian dolls", joka tuli elokuvateattereihin koko Euroopassa kesäkuussa.
This is a theme that Klapisch returns to in the sequel to the film that went on general European release in June.
Tässä elokuvassa tapaamme samat henkilöt uudelleen, nyt Pietarissa viisi vuotta myöhemmin, jo työuransa alussa.
Entitled "les Poupées Russes" (the Russian dolls) we now find the characters reunited in St. Petersburg five years later - and already embarked on their careers.
Ohjaajan mukaan "he oppivat yhä elämää, mutta ovat nyt edenneet seuraavaan vaiheeseen, joka on rahan ansaitseminen, uran luominen ja ihanteellisen kumppanin löytäminen koko loppuelämäksi.
As the director says "they are still learning about life, but this time it's the next step, earning money, having a career and finding an ideal partner for the rest of their life.
Kyseessä on ennen muuta rakkauselokuva."
It's above all though a film about love".
Ei kuitenkaan kannata pettyä viimeisen lauseen vuoksi, sillä tähän asti arvostelut ovat olleet myönteisiä.
Don't let the last sentence put you off though; the reviews thus far have generally been positive.
Erasmus rotterdamilainen
Erasmus of Rotterdam
Emme tiedä, mitä suuri filosofi, teologi ja humanisti Erasmus rotterdamilainen (1466–1536) olisi ajatellut näistä elokuvista.
It is not entirely clear what the great philosopher, theologian and humanist Erasmus of Rotterdam (1466-1536) would have made of the films.
Joka tapauksessa hän toimi koko elämänsä ajan opiskelun parissa, joten voimme olettaa, että hän olisi kannattanut nimeään kantavaa ohjelmaa.
However, given his lifelong contribution to learning we can reasonably assume that he would have supported the programme named in his honour.
Erasmus eli ja työskenteli Euroopan eri osissa, hän kirjoitti, opiskeli ja opetti eri maissa.
Erasmus spent his life working and living in different parts of Europe, writing, studying and educating audiences from several countries.
Häntä on kuvattu "uskonpuhdistuksen älylliseksi isäksi".
He has been described as "intellectual father of the Reformation".
Erasmus nykyään
Erasmus today
EU käynnisti nykyisen Erasmus-ohjelman vuonna 1987, ja sen jälkeen yli 1,2 miljoonaa opiskelijaa on suorittanut vaihto-ohjelmaan kuuluvia kursseja yliopistoissa oman kotimaansa ulkopuolella.
The present Erasmus programme was launched in 1987 by the EU and since then over 1.2 million students have completed exchange courses at universities outside their own countries.
Lukuvuonna 2003–2004 ohjelmaan osallistui yli 135 000 opiskelijaa 2 199 ohjelmaan kuuluvassa yliopistossa.
In the 2003/2004 academic year over 135,000 students took part in 2,199 participating universities.
Euroopan unioni on myöntänyt tähän hankkeeseen 950 miljoonaa euroa vuosiksi 2000–2006 opiskelijavaihdon rahoittamiseksi, ja kansalliset hallitukset, yliopistot itse ja muut järjestöt täydentävät puuttuvaa rahoitusta.
The European Union has allocated €950 million for the project for the period 2000 to 2006 to fund the exchanges while national governments, universities themselves and other organisations make up the shortfalls in funding.
Euroopan parlamentissa ohjelma on saanut kaikkien puolueiden kannatuksen.
The programme has always enjoyed considerable cross party support in the European Parliament.
Parlamentin koulutusvaliokunnan varapuheenjohtaja Helga Truepel, saksalainen vihreiden puolueryhmään kuuluva jäsen, kuvasi ohjelmaa äskettäin yhdeksi kaikkein onnistuneimmista EU:n koskaan käynnistämistä ohjelmista.
Helga Truepel, a German Green member who is Vice-Chairwoman of the parliament's education committee recently described Erasmus as "one of the most successful programmes the EU has ever launched".
Hän toivoi ohjelman laajentamista, koska jokaisella opiskelijalla olisi oltava mahdollisuus osallistua siihen.
She called for it to be extended saying "every student (should have) the opportunity to participate".
Vuonna 1995 Erasmus yhdistettiin Sokrates-ohjelmaan, joka kattaa opetuksen koulusta yliopistotutkintoon asti ja myös siitä eteenpäin.
In 1995 the programme was merged into the EU's "Socrates" programme that covers education from school to university and beyond.
Erasmus-kurssien lisäksi jatko-opiskelijoille, jotka haluavat suorittaa Master-kursseja, myönnetään pienempiä Erasmus Mundus -stipendejä.
In addition to the Erasmus course, mainly aimed at undergraduates, there are also smaller "Erasmus Mundus" scholarships for students who want to complete a Masters course.
Käytännön tietoja Eramus-ohjelmasta (en) Tietoa EU:n koulutuspolitiikasta (en) Linkki Euroopan parlamentin kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan verkkosivuille (en) Erasmus-opiskelijoiden verkkosivut (en) Näillä verkkosivuilla on tietoa Erasmuksen elämästä ja toiminnasta (en) Verkkosivut, joiden aiheena on Cédric Klapischin uusi elokuva
Practical details about the Erasmus programme Fact sheet on EU education policy Link to the Education and Culture Committee of the European Parliament Website for Erasmus students This website features a profile of the life and work of Erasmus A website dedicated to Cédric Klapisch's latest film
Palveluiden vapaa liikkuvuus
Free movement of services
Kukaan tuskin kiistää – ainakaan avoimesti – sitä, että Euroopan unioni tarvitsee todelliset palvelujen sisämarkkinat.
Nobody challenges, at least not openly, the goal of establishing a genuine internal market in services in the Union.
On kuitenkin useita eri näkemyksiä siitä, miten ne luodaan ja kuinka laajalti markkinoita vapautetaan.
However, opinions differ on how to achieve this goal and on the extent of liberalisation.
Euroopan parlamentin päätöstä odotettaessa ainakin yksi asia on varma: komission direktiiviehdotus tulee kokemaan muodonmuutoksen.
On the eve of the European Parliament’s decision one thing is certain: the European Commission’s proposal for a Directive is due to undergo a major face lift.
Ajatus palvelujen vapaasta liikkuvuudesta Euroopassa ei ole uusi.
The objective of ensuring free movement of services in Europe is not new.
Jo vuonna 1957 Euroopan talousyhteisön kuusi perustajavaltiota sitoutuivat luomaan laajat markkinat, joilla henkilöt, tavarat, pääoma ja palvelut liikkuisivat vapaasti.
Indeed, as early as 1957, the six founding countries of the European Economic Community undertook to create an important market in which persons, goods, capital and services would circulate freely.
45 vuotta myöhemmin näistä neljästä Rooman sopimukseen kirjatusta vapaudesta yksi oli yhä toteutumatta: palvelujen vapaa liikkuvuus.
Forty-five years later, of the four freedoms inscribed in the Treaty of Rome, that covering services has not been achieved:
"– – on todettava, että taloudellisesti yhdentyneen Eurooppa-kuvan ja sen todellisuuden välillä, jollaiseksi kansalaiset ja palvelujen tarjoajat sen kokevat, on suuri ero ", Euroopan komissio totesi vuonna 2000 julkaistussa tiedonannossaan.
In a communication published in 2000 the Commission wrote: (…) ‘a decade after the envisaged completion of the internal market, there is a huge gap between the vision of an integrated EU economy and the reality as experienced by European citizens and European service providers.’
Mitä hyötyä palvelujen vapauttamisesta seuraa?
Benefits expected from the liberalisation of services
Euroopan komissio arvioi palvelujen muodostavan noin 70 prosenttia Euroopan unionin bruttokansantuotteesta ja työpaikoista.
The European Commission estimates that services represent 70% of the wealth and jobs generated in the Union.
Eurooppa ei ole kyennyt hyötymään täysipainoisesti näistä markkinoista, jotka laajenevat selvästi kasvussa ja uusien työpaikkojen määrässä mitattuina, koska palvelujen vapaalle liikkuvuudelle on yhä esteitä.
Europe has not fully exploited the potential of this rapidly expanding market in terms of growth and job creation because of persistent obstacles to the free movement of services.
Vuonna 2002 julkaistu komission kertomus sisältää tarkan luettelon sadoista hallinnollisista esteistä sekä peitellyistä ja syrjivistä suojatoimenpiteistä.
A Commission Report published in 2002 scrupulously lists hundreds of disguised or discriminatory administrative obstacles or protectionist measures.
Tällä hetkellä esimerkiksi yrittäjän, joka haluaa laajentaa toimintaansa toiseen jäsenvaltioon, on tietyissä tapauksissa todistettava, että hänen liiketoimintansa on "taloudellisesti tarpeellista".
Nowadays, for example, if a businessman wishes to establish himself in another Member State he must, in certain cases, prove that his activity is ‘economically necessary’.
"Tarpeelliseksi" katsotaan useimmiten toiminta, joka ei kilpaile paikallisten palveluntarjoajien toiminnan kanssa.
‘Necessary’ usually has to be understood as an activity which does not compete with local service providers.
Näin ollen palveluntarjoajan on toteutettava joskus hyvinkin kalliita markkinatutkimuksia.
This forces the service provider to carry out market studies, which can be very costly.
Komission mukaan alan avautuminen kilpailulle voisi kiihdyttää Euroopan talouskasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä.
According to the Commission, opening up the sector to competition could stimulate growth in the European economy and create jobs.
Lisäksi myös kuluttajan pitäisi päästä osalliseksi palvelujen vapautumisesta.
Besides, the consumer should be able to benefit from this liberalisation too.
Tarjolla olevien palvelujen määrä kasvaisi.
There would be a wider choice of services.
Kun palvelujen tarjoamista ulkomailla helpotettaisiin, kuluttajien olisi helpompi ostaa tällaisia palveluja.
If it were simpler to supply services from one country to another, the consumer could access them more easily.
Nykyisin monet valtiot esimerkiksi myöntävät veronmaksajille verohelpotuksia, jos nämä hankkivat ammatillista koulutusta tai erityisesti jos nämä opiskelevat vierasta kieltä.
For example, many States currently grant tax deductions for professional training and in particular for learning a foreign language.
Kansalliset hallintoviranomaiset hyväksyvät nämä helpotukset kuitenkin vain, jos veronmaksajat käyvät kursseja kotimaassaan eivätkä lähde esimerkiksi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan oppiakseen englantia tai Espanjaan oppiakseen espanjaa.
However, national governments grant these deductions only if the candidates take the courses in their countries of origin and not in the United Kingdom for English or Spain for Spanish.
Euroopan parlamentin toiminta sekä aikataulu
The role of the European Parliament and the timetable
Vuonna 2001 ja 2003 antamissaan päätöslauselmissa Euroopan parlamentti katsoi, että sisämarkkinoiden toteuttaminen perustamalla palvelujen sisämarkkinat oli ehdottoman ensisijainen tavoite.
In its resolutions of 2001 and 2003 the European Parliament regards completion of the internal market by establishing an internal market in services as ‘the top priority’.
Euroopan parlamentti muistutti myös, että " moitteettomasti toimivat tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinat ovat tärkeä osa Lissabonin Eurooppa-neuvostossa asetettujen talousuudistustavoitteiden saavuttamista ".
Members also reiterated that ‘ a fully functioning Internal Market for goods and services is an integral part of meeting the economic reform goals established by the Lisbon European Council’.
Tämän poliittisen tuen myötävaikutuksella Euroopan komissio, jonka puheenjohtajana toimi italialainen Romano Prodi, antoi tammikuussa 2004 direktiiviehdotuksen.
In January 2004, boosted by this political support, the European Commission, then led by the Italian Romano Prodi, presented a proposal for a Directive.
Tekstin laativat sisämarkkinoista vastaavan komission jäsenen, hollantilaisen Frits Bolkesteinin alaisuudessa toimivat virkamiehet, minkä vuoksi sitä kutsutaan myös nimellä "Bolkestein-direktiivi".
The text was drafted by the services of the Internal Market Commissioner Frits Bolkestein of the Netherlands, hence the name ‘Bolkestein Directive’.
Direktiiviehdotus siirrettiin eteenpäin Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle.
The draft was forwarded to the European Parliament and the Council of Ministers.
Ne käyttävät yhdessä lainsäädäntövaltaa, ja siksi niiden on välttämätöntä päästä yhteisymmärrykseen, jotta direktiivi voi tulla voimaan.
It is imperative that these two institutions, as co-legislators, find common ground so that the text can enter into force.
Parlamentti ei innostunut ehdotuksesta
Parliament is not captivated by the draft
Tällä hetkellä kymmenen parlamentin valiokuntaa käsittelee komission direktiiviehdotusta.
Ten parliamentary committees are currently working on the Commission’s proposal for a Directive.
Osa niistä on jo antanut lausuntonsa.
Some have already expressed their opinion.
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta on niin sanottu "asiasta vastaava valiokunta", kun taas muut valiokunnat antavat asiasta ainoastaan lausuntonsa.
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection is the lead committee for this dossier – this is the ‘committee responsible’, as opposed to the others which merely express their opinion.
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta valitsi saksalaisen sosiaalidemokraatin Evelyne Gebhartin valmistelemaan asiasta mietinnön, johon Euroopan parlamentin kanta perustuu.
The Committee on the Internal Market has given German Social Democrat Evelyne Gebhardt responsibility for drafting the report which will serve as the basis for the European Parliament’s position.
Kun sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta on hyväksynyt mietinnön, se siirtyy Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyyn.
Once adopted by the Committee on the Internal Market, the report will come before the House for approval by the Members of the European Parliament at first reading, probably during the October part-session.
Euroopan parlamentin jäsenet äänestävät mietinnön hyväksymisestä luultavasti lokakuun täysistunnossaan.
After this first reading the European Commission will be able to introduce changes to its initial proposal in line with the amendments proposed by MEPs.
Tämän jälkeen teksti siirretään käsiteltäväksi neuvostoon.
Following that, the text will be forwarded to the Council and debated.
Jäsenvaltiot voivat tuolloin hyväksyä "yhteisen kannan".
The Member States may then adopt a ‘common position’.
Jos neuvosto ja parlamentti ovat yhtä mieltä direktiivin sisällöstä, se voi astua voimaan.
If the Council and Parliament are in agreement on the content of the Directive, it may enter into force.
Mikäli ne ovat erimielisiä, työ ja neuvottelut jatkuvat.
If not, the work and negotiations will continue.
Tällä hetkellä on vaikea ennustaa, minkälaisen päätöksen parlamentti tekee ja hyväksyykö neuvosto parlamentin tekemät muutokset.
At present it is difficult to foresee what the European Parliament will decide and whether the amendments it may adopt will be accepted by the Council.
Alustava aikataulu
Uncertain timetable
Direktiiviehdotuksessaan komissio suunnittelee palvelujen vapauttamista vähitellen ja eri tavoin palvelujen tyypistä riippuen.
In its draft the Commission provides for progressive and differentiated liberalisation according to category of service.
Joissakin tapauksissa vapauttamista voidaan siirtää direktiivin voimaantulopäivästä jopa 10 vuodella eteenpäin.
In certain cases liberalisation might be postponed for ten years after the Directive enters into force.
Kun otetaan kuitenkin huomioon se, kuinka pitkälle työ on edennyt ja kuinka laaja-alaisia keskusteluja asiasta käydään, tällä hetkellä on melkeinpä mahdotonta sanoa, koska ja missä muodossa direktiivi voisi tulla voimaan.
However, taking account of the progress of the work and the breadth of the debate, it is virtually impossible, at this time, to say when the Directive might enter into force and in what form.
Palveludirektiivi: tilanne etenee Palvelujen vapaa liikkuvuus: suuri askel eteenpäin
The End of the Deadlock MEPs take a big step forward
Mitä komissio ehdottaa?
What is the Commission proposing?
Komissio ehdottaa ensinnäkin, että palvelualan yritysten sijoittautumista toiseen jäsenvaltioon helpotettaisiin.
The Commission is first of all proposing to allow service companies to establish themselves more easily in another Member State.
Tämän vuoksi se suunnittelee erityisesti hallinnollisten toimenpiteiden yksinkertaistamista niin, että toimenpiteitä olisi aikaisempaa vähemmän ja niiden toteuttaminen olisi helpompaa.
To this end, it provides in particular for the simplification of administrative steps which would be fewer in number and also easier to complete.
Tärkein uudistus on se, että palveluntarjoaja ottaisi yhteyttä "keskitettyyn asiointipisteeseen" sen sijaan, että hän kääntyisi useiden eri hallintoviranomaisten puoleen vastaanottavassa valtiossa.
Main innovation: the service provider would apply to ‘single points of contact’, instead of having to appear before several authorities in the host country.
Tämän lisäksi komissio ehdottaa palvelujen tilapäisen ja rajat ylittävän tarjoamisen helpottamista.
Next, the draft Directive aims to facilitate temporary and cross-border service provision.
Palvelutyypeistä ja vapauttamisen vaiheesta riippuen komissio ehdottaa sovellettavaksi joko alkuperämaaperiaatetta (joka toimisi perusperiaatteena) tai harmonisointia (jota sovellettaisiin täydentävällä tavalla).
Depending on the type of service and the stages of liberalisation, the Commission is proposing either the country of origin principle (as a basic rule) or harmonisation (generally in a supplementary role).
Alkuperämaaperiaate tarkoittaa sitä, että palveluntarjoajaan sovelletaan sen maan lainsäädäntöä, jossa hän toimii vakituisesti, eikä sen maan lainsäädäntöä, jossa palvelu tuotetaan.
The country of origin principle means that the service provider is subject to the law of the country in which it is permanently established and not in the State in which the service is provided.
On siis alkuperämaan – eikä kohdemaan – vastuulla valvoa, onko tuotettu palvelu sääntöjen mukainen.
Hence it is the responsibility of the country of origin and not the country of destination to monitor whether the service provided by the company complies with regulations.
Joka tapauksissa tekstissä korostetaan, että kansallisten viranomaisten yhteistyötä on parannettava.
Whatever the scenario, the text advocates better cooperation between national authorities.
Viranomaisia kehotetaan vaihtamaan tietoja voimassa olevasta lainsäädännöstä ja palvelujen tarjoamista koskevista vaatimuksista, luovuttamaan tarpeellisia asiakirjoja ja vahvistamaan palvelumarkkinoille pääsyä koskevien sääntöjen koordinointia.
It invites them to exchange information on current legislation and requirements governing the provision of services, to transfer the necessary documents and to strengthen coordination of rules of access to the market in services.
Direktiiviehdotus koskee hyvin monenlaisia palveluja, mutta siinä mainitaan myös poikkeustapauksia.
The draft covers a very wide range of services, but derogations are provided for.
Kohdejäsenvaltion lainsäädännön soveltaminen
Application of the law of the country of destination
Koska lait eroavat toisistaan liian paljon joissakin maissa, direktiiviehdotuksessa mainitaan useita erikoistapauksia, joissa alkuperämaaperiaatteesta voidaan poiketa.
Because such great disparities exist between countries, a whole series of special derogations from the country of origin principle are provided for in the draft Directive.
Tällaiset poikkeukset koskevat erityisesti työlainsäädäntöä (vähimmäispalkkaa, työaikaa, työn turvallisuutta ja hygieniasääntöjä).
These derogations relate in particular to labour law (minimum wage, working time, security, health and safety standards).