natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Luis Berenguer Fuster (puheenjohtaja), Peter Michael Mombaur (varapuheenjohtaja), Yves Piétrasanta (varapuheenjohtaja), Olga Zrihen Zaari (esittelijä), Konstantinos Alyssandrakis, Sir Robert Atkins, Gérard Caudron, Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Harlem Désir, Carlo Fatuzzo (Bashir Khanbhain puolesta), Concepció Ferrer, Christos Folias (Guido Bodraton puolesta), Norbert Glante, Michel Hansenne, Roger Helmer (Dominique Vlaston puolesta), Werner Langen, Rolf Linkohr, Caroline Lucas, Eryl Margaret McNally, Erika Mann, Marjo Matikainen-Kallström, Ana Clara Maria Miranda de Lage, Bill Newton Dunn (Colette Fleschin puolesta), Seán Ó Neachtain, Reino Paasilinna, Paolo Pastorelli, Elly Plooij-van Gorsel, John Purvis, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Imelda Mary Read, Mechtild Rothe, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, W.G. van Velzen, Alejo Vidal-Quadras Roca ja Myrsini Zorba.
The following were present for the vote: Luis Berenguer Fuster, chairman; Peter Michael Mombaur, vice-chairman; Yves Piétrasanta, vice-chairman; Olga Zrihen Zaari, rapporteur; Konstantinos Alyssandrakis, Sir Robert Atkins, Gérard Caudron, Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Willy C.E.H. De Clercq, Harlem Désir, Carlo Fatuzzo (for Bashir Khanbhai), Concepció Ferrer, Christos Folias (for Guido Bodrato), Norbert Glante, Michel Hansenne, Roger Helmer (for Dominique Vlasto), Werner Langen, Rolf Linkohr, Caroline Lucas, Eryl Margaret McNally, Erika Mann, Marjo Matikainen-Kallström, Ana Clara María Miranda de Lage, Bill Newton Dunn (Colette Flesch), Seán Ó Neachtain, Reino Paasilinna, Paolo Pastorelli, Elly Plooij-van Gorsel, John Purvis, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Imelda Mary Read, Mechtild Rothe, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, W.G. van Velzen, Alejo Vidal-Quadras Roca and Myrsini Zorba.
Talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnot ovat tämän mietinnön liitteenä.
The opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Employment and Social Affairs are attached.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 8. lokakuuta 2003.
The report was tabled on 3 October 2003.
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS teollisuuspolitiikasta laajentuneessa unionissa (KOM(2002) 714 – (2003/2063(INI))
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on industrial policy in an enlarged Europe (COM(2002) 714 - (2003/2063(INI))
– ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2002) 714),
– having regard to the Commission communication (COM(2002) 714,
– ottaa huomioon komission tiedonannon riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ( KOM(2001) 605 ),
– having regard to the Commission communication on implementation of the risk capital action plan (RCAP) (COM(2001) 605),
– ottaa huomioon komission kertomuksen pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta ( KOM(2003) 21 ),
– having regard to the Commission report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises (COM(2003) 21),
– ottaa huomioon komission tiedonannon pienten ja keskisuurten yritysten asettamisesta etusijalle laajentuvassa Euroopassa ( KOM(2003) 26 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Thinking small in an enlarging Europe’ (COM(2003) 26),
– ottaa huomioon komission tiedonannon tutkimusinvestoinneista: toimintasuunnitelma Euroopalle ( KOM(2003) 226 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Investing in research: an action plan for Europe’ (COM(2003) 226),
– ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle sisämarkkinastrategiasta: Vuosien 2003–2006 painopisteet ( KOM(2003) 238 ),
– having regard to the Commission communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee, and the Committee of the Regions entitled ‘Internal Market Strategy – Priorities 2003-2006’ (COM(2003) 238),
– ottaa huomioon 11. heinäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman yhteisön teollisuuspolitiikasta avoimessa ja kilpailullisessa ympäristössä EYVL C 240, 16.9.1991, s. 213–219. ja 29. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman teollisuuden kilpailukykypolitiikkaa EU:ssa koskevasta komission tiedonannosta EYVL C 183, 17.7.1995, s. 26. ,
– having regard to its resolutions of 11 July 1991 on Community industrial policy in an open and competitive environment OJ C 240, 16.9.1991, pp. 213-219. and 29 June 1995 on the Commission communication concerning an industrial competitiveness policy for the European Union OJ C 183, 17.7.1995, pp. 26-29. ,
– ottaa huomioon Lissabonin ja Göteborgin Eurooppa-neuvostojen päätelmät, joiden mukaan EU:n taloudesta pyritään tekemään kilpailukykyisin osaamiselle perustuva talous ja kestävä kehitys pyritään varmistamaan kolmen pilarin, talouden, sosiaalialan ja ympäristön, tasapainoisella yhdistämisellä,
– having regard to the conclusions of the Lisbon and Göteborg European Councils, which aim to make the EU economy the world’s most competitive knowledge-based economy, guaranteeing sustainable development by balancing the three economic, social, and environmental pillars,
– ottaa huomioon työjärjestyksensä 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,
– having regard to Rules 47(2) and 163 of its Rules of Procedure,
– ottaa huomioon teollisuus-, ulkomaankauppa, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön, talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon sekä työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan lausunnon ( A5-0328/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Employment and Social Affairs ( A5‑0328/2003 ),
A. suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa tarkastellaan teollisuuspolitiikkaa laajentuneessa unionissa ja korostetaan teollisuuden merkitystä Euroopan taloudelle,
A. welcoming the Commission communication, which, on the eve on enlargement, addresses the question of industrial policy and points to the importance of manufacturing industry for the European economy,
B. panee tyytyväisenä merkille, että teollisuuspolitiikka on otettu jälleen EU:n esityslistalle kymmenen vuoden tauon jälkeen; katsoo, että tämän uuden tyyppisen teollisuuspolitiikan ominaispiirteenä on muutoksen tukeminen sen sijaan, että suojeltaisiin teollisuudenaloja, jotka eivät vastaa kuluttajien valintoja tai julkisia tarpeita; toteaa, että laajentuminen on pitkällä aikavälillä sekä uusien että nykyisten jäsenvaltioiden teollisuudelle merkittävä mahdollisuuksien lähde; katsoo, että sillä pitäisi olla positiivinen vaikutus EU:n koko teollisuuspolitiikkaan,
B. noting with satisfaction that, after ten years, industrial policy is back on the EU agenda; sees this new type of industrial policy characterised by support for change as opposed to protection of industries which fail to meet consumer choices or public needs; states that enlargement will be a major source of opportunities, in the long term, for industry in the new and existing Member States alike; it should make a positive contribution to the overall EU industrial policy,
C. vahvistaa, että on tärkeää integroida teollisuuspolitiikka Lissabonin ja Göteborgin tavoitteeseen ja prosessiin, jonka mukaan EU:n taloudesta pyritään tekemään kilpailukykyisin osaamiselle perustuva talous ja kestävä kehitys pyritään varmistamaan kolmen pilarin, talouden, sosiaalialan ja ympäristön, todellisella tasapainolla,
C. reaffirming the importance of encompassing industrial policy within the Lisbon and Göteborg goals and the related process intended to make the EU economy the world’s most competitive knowledge-based economy, guaranteeing sustainable development by truly balancing the three economic, social, and environmental pillars,
D. korostaa, että EU:n Lissabonissa sovittu esityslista muodostaa erinomaiset puitteet tulevaisuuteen suuntautuvan horisontaalisen teollisuuspolitiikan toteuttamiselle kansallisesti ja EU:n tasolla ja että kaikki viivytykset Lissabonin esityslistan toteuttamisessa haittaavat sen vuoksi teollisuutta ja sen dynamiikkaa ja innovaatiovoimaa,
D. underlining the fact that the EU’s Lisbon agenda provides an excellent framework for implementing the requirements of a horizontal policy on industry that looks to the future nationally and at EU level, and that any delay in implementing the Lisbon agenda will therefore be at the expense of industry and the dynamism and talent for innovation that spring from it,
E. korostaa, että elinvoimainen teollisuus on sosiaali- ja talouspolitiikan tason parantamisen edellytys; kehottaa komissiota ottamaan huomioon myös vanhat säädökset kolmen pilarin tasapainoista suhdetta koskevan vaatimuksensa yhteydessä; muistuttaa, että liiallinen sääntely estää Euroopan taloutta elpymästä ja voi johtaa edelleen keskimääräistä heikompaan tuottavuuden kasvuun,
E. underlining the fact that a lively industrial sector is a precondition for improved social and environment policy standards; calls on the Commission, as it seeks a balanced relationship between the three pillars, to take previous legislation into account as well; suggests that over-regulation is holding back the European economy and may lead to further below-average productivity growth,
F. kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää ottaa tasapainoisella tavalla huomioon uusien tekniikoiden taloudelliset, sosiaaliset ja ekologiset vaikutukset kestävän kehityksen yhteydessä; korostaa, että kestävän kehityksen vaatimusten sisällyttäminen tuotantoprosesseihin ja tuotekehitykseen voi antaa Euroopan teollisuudelle etulyöntiaseman kilpailussa tulevaisuuden markkinoista,
F. drawing attention to the importance of taking account, in a balanced way, of the economic, social and ecological effects of new technologies in the context of sustainable development; emphasises that integrating the sustainable development requirement into production processes and product design can give Europe’s industry a competitive advantage in future markets,
G. muistuttaa, että Lissabonin strategiassa EU:n talouselämältä vaaditaan kilpailukyvyn lisäksi dynaamisuutta; tunnustaa sekä työntekijöiden että yritysten esittämät joustavuuteen ja sen toteuttamiseen liittyvät tarpeet ja toiveet; kehottaa edistämään voimakkaammin joustavuuden periaatetta,
G. noting that the Lisbon strategy calls for EU economies to be not just competitive but dynamic; recognises the needs and wishes of workers as well as companies for flexibility as well as flair in order to secure this; calls for the promotion of such flexibility to be promoted with greater vigour,
H. katsoo, että kilpailukyvyn tavoitetta on analysoitava ottamalla huomioon Euroopan talouden todelliset mahdollisuudet ja erityisesti sen tärkeimmän tuotantotekijän eli inhimillisen tekijän, erityispiirre, eli Euroopan sosiaalinen malli ja tekninen suorituskyky; katsoo, että tavoitetta ei pidä analysoida työvoimakustannuksista ja puutteellisesta lainsäädännöstä johtuvan kilpailijoiden suhteellisen edullisen aseman perusteella,
H. whereas in assessing the goal of competitiveness account should be taken of the real development potential of the European economy, and particularly its most important production factor (namely the human element), the specific feature commonly known as the European social model and its technological capabilities, and not the comparative advantages of our rivals in terms of their labour costs and their gap-ridden regulations,
I. katsoo, että sosiaaliset näkökohdat, kuten koulutus ja elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutustaso, työn laatu ja innovatiivisten työjärjestelyiden huomioiminen paremmin, ovat yhä tärkeämpiä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn tuotantotekijöitä,
I. whereas social factors such as education and life-long learning, the qualification levels of workers, the quality of work and better use of innovative ways of organising work are productive factors of increasing importance for the competitiveness of European industry,
J. ottaa huomioon, että sosiaalinen vuoropuhelu on väline, jolla mahdollistetaan kaikkien asianmukaisten toimijoiden intressien tasapainottaminen rakentavasti ja luovasti; katsoo, että jatkuva sosiaalinen vuoropuhelu on tärkeä tekijä todellisessa eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa, sillä näin työntekijöille tiedotetaan, heitä kuullaan ja heidän osallistuminen varmistetaan rakennesopeutuksen aikana sekä yrityselämän kaikissa vaiheissa,
J. whereas social dialogue is a tool that makes it possible to balance all the interests of those involved in a constructive and creative manner; whereas continuing social dialogue is an indispensable component of a real European industrial policy, functioning by providing information to, consulting with and ensuring the participation of workers at times of structural adjustment, as at all other stages in the development of a company,
K. katsoo, että sosiaalinen vuoropuhelu muistuttaa modernia hallintoa, jonka on yhdistettävä yritysten hallintotapojen uudet muodot,
K. whereas social dialogue comprises modern management which must fully integrate the new forms of entrepreneurial governance,
L. katsoo, että teollisuuspolitiikan on ylläpidettävä teollisuus- ja yritysystävällistä talouspolitiikka sekä jatkuvaa sosiaalista vuoropuhelua; korostaa, että teollisuuspolitiikan lainsäädännön vaikutuksia pitää arvioida perinpohjaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, tulevat jäsenvaltiot mukaan lukien, sen varmistamiseksi, että lainsäädäntöön ei sisälly lisätaakkoja teollisuuden tai kilpailukyvyn kannalta,
L. believing that a genuine industrial policy must be based on an economic policy in favour of industry and business as well as continuous social dialogue; stresses the importance of ensuring that all legislation relating to industrial policy is subject to thorough impact assessments in all the Member States, including the enlargement countries, to ensure that it does not entail additional burdens on industry and competitiveness,
M. korostaa, että ehdokasvaltioiden teollisuus on läpikäynyt merkittäviä uudelleenjärjestelyjä ja uudistuksia viime vuosikymmenen aikana; odottaa laajentumisen vaikuttavan positiivisesti teollisuuden kilpailukykyyn; toteaa kuitenkin, että erot ovat edelleen huomattavia ja edellyttävät lisämuutoksia; on vakuuttunut siitä, että erityisesti palkkojen sosiaalisesta polkumyynnistä aiheutuviin kilpailuetuihin perustuvat talouskasvustrategiat tulevat osoittautumaan vakaan talouskasvun esteeksi jo keskipitkällä aikavälillä,
M. underlining the fact that accession countries' industry has undergone significant restructuring and modernisation in the last decade; expects enlargement to make a positive contribution to industrial competitiveness; states, nevertheless, that sizeable differences still exist and further adjustments are to be envisaged; is convinced that strategies for economic development based on the competitive advantage of social dumping, particularly with regard to wages, will prove to be a hindrance for sound economic development already in the medium term,
N. pitää myönteisenä, että teollisuuden kilpailukyvyn parantuminen on tiedon, innovatiivisuuden ja yritteliäisyyden ansiota; korostaa haastetta vakuuttaa kaikille, että kilpailukyky ei synny sosiaalisten tekijöiden kustannuksella, sillä sosiaaliset tekijät kuten koulutus ja elinikäinen oppiminen, koulutettu työvoima, laadukas työ, uusien työjärjestelyjen parempi toteuttaminen voivat olla tuottavia tekijöitä eikä yrityksille aiheutuvia menoja,
N. noting as a positive feature that the improvement of industrial competitiveness is founded on knowledge, innovation and the entrepreneurial spirit; highlights the challenge of ensuring that competitiveness does not come at the expense of social factors such as education and life-long training, labour skills, work quality and better use of innovative forms of work organisation - all of which can be productive factors and do not have to be just considered as burdens on business,
O. katsoo, että tutkimuksen merkitys on ratkaiseva, jotta Euroopan teollisuus ja yritykset voivat jatkossakin hyödyntää teknologiaansa ja kehittää sitä; tukee tältä osin täysin pyrkimystä ohjata 3 prosenttia bruttokansantuotteesta tutkimukseen ja muistuttaa, että pienten yritysten ja mikroyritysten, mukaan lukien käsityöalan, tieteen, innovaation ja tutkimustuloksia levittävien yritysten, tärkeän tehtävän vuoksi 3 prosentin tavoitetta ei voida saavuttaa ilman niitä tukevaa voimakasta ja aktiivista pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan mukaista politiikkaa,
O. whereas research has a vital role to play in enabling European industry and companies to maintain and build on their technological advantage; whereas the target of 3% of GDP to be earmarked for research should accordingly be fully supported; whereas it should be borne in mind that in view of the essential role played by small and micro-businesses, including those operating in craft sectors, in research, innovation and disseminating research results, this 3% target will only be achieved by means of a vigorous and proactive policy to support them, in line with the European Charter for Small Enterprises,
P. antaa tukensa tavoitteelle, jonka mukaan 3 prosenttia bruttokansantuotteesta kohdistettaisiin julkisten ja yksityisten organisaatioiden tutkimus- ja kehityskustannuksiin; korostaa yritysten tärkeää roolia tämän tavoitteen saavuttamisessa ja vaatii luomaan sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla asianmukaiset poliittiset edellytykset, jotka antavat teollisuudelle ja erityisesti pk‑yrityksille mahdollisuuden lisätä tuntuvasti tutkimus- ja kehityskustannuksiaan,
P. supporting the goal of 3% of GNP dedicated to R&D expenditure by public and private organisations; emphasises the important part played by enterprises in attaining this goal and strongly urges that the appropriate political framework be set up at European and national level to enable industry, and particularly SMEs, significantly to increase their R&D expenditure,
Q. katsoo, että tuotteita ja prosesseja koskevien innovaatioiden menestys riippuu ratkaisevasti siitä, kykenevätkö yritykset uudistamaan hallintorakenteita ja toimintaorganisaatioita riittävällä tavalla; panee merkille, että kyseisten strategioiden yksilöinti ja täytäntöönpano edellyttää hyviä johtamistaitoja; kehottaa teollisuussektoria huolehtimaan siitä, että sen johtamistaidot vastaavat kansainvälistä huipputasoa,
Q. States that the success of both product and process innovation crucially depends on the ability of enterprises to bring in appropriate reforms of administrative structures and work organisation; notes that good managerial skills are required to identify and implement such strategies; calls upon industry to secure international excellence of its management;
R. korostaa, että taitojen parantamista koskeviin strategioihin tarvitaan yhtä lailla hallitusten ja yritysten sitoutuneisuutta; vaatii tähän liittyen kumoamaan vallitsevan kehityskulun, jossa koulutukseen, ammattikoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen suunnattu julkinen ja yksityinen rahoitus on vähentynyt, ja lisäämään yksityishenkilöille suunnattuja kannustimia ammattipätevyyden pitämiseksi ajan tasalla,
R. stressing that skill-improvement strategies need commitment from governments and enterprises alike; urges, in this context, to reverse the trend of decreasing public and private spending in education, training and lifelong learning, and to increase incentives for individuals to keep their qualifications updated,
S. tukee Euroopan komission sitoutumista tutkimukseen ja kehitykseen sekä komission pyrkimystä vahvistaa teollisuuden alojen yritysten välistä yhteistyötä; kehottaa komissiota rohkaisemaan esim. yliopistoja, paikallisyhteisöjä sekä kauppa- ja teollisuuskamareja osallistumaan toimintaan tulosten optimoimiseksi niin työpaikkojen säilyttämisen kuin täystyöllisyyteen pyrkimisenkin kannalta; toivoo, että tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksia työpaikkojen luojana ei yliarvioitaisi; kehottaa tukemaan tieto- ja viestintätekniikan ja vaikeita kriisejä kohdanneiden perinteisten teollisuuden alojen välisiä verkostoja; painottaa, että on tärkeää kehittää laajentuneeseen unioniin vakaa pk-yritysten sektori, jotta voidaan edistää mahdollisuuksia työllistymiseen tarvittavat tiedot hankkimalla, erityisesti vaikeuksissa olevilla alueilla,
S. supporting the Commission's commitment to research and development and its determination to strengthen cooperation with companies in the industrial sector; invites the Commission to involve a wide range of partners – universities, local government, chambers of commerce and industry - in order to achieve optimum results both in terms of the maintenance and quality of employment and of the quest for full employment; hopes that the potential of information and communication technologies in terms of job creation will not be overestimated; furthermore, calls for link-ups to be encouraged between information and communication technologies and traditional industries particularly prone to acute sectoral crises; stresses the importance of developing a strong SME sector in an enlarged EU in order to boost employment potential through the acquisition of the necessary skills, particularly in regions in difficulty,
T. korostaa teollisuuspolitiikan alueellisen ulottuvuuden merkitystä, kuten erityistoimia perinteisten talouden alojen rakennemuutoksen kokeneiden alueiden teollisuuden uudistamiseksi tai yleisvaikutusta muutosprosessiin tai ulkomaisten suorien investointien keskittymistä Keski- ja Itä-Euroopan valtioihin ja teollisuusryhmittymien olennaisen tärkeää kehittymistä "klustereiksi",
T. pointing to the importance of the territorial dimension of industrial policy, not least as regards the particular industrial conversion efforts required in regions where traditional economic sectors are being restructured or which are suffering from the general impact of the process of change or the concentration of direct foreign investment in the central and eastern European countries, and the essential need to develop industrial clusters,
U. pitää välttämättömänä, että EU ottaa täysimääräisesti huomioon rakenneuudistusprosessin sosiaaliset, alueelliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat sekä kehottaa politiikan ja yhteiskuntaelämän edustajia, alueellisia ja/tai kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten edustajia laatimaan erityisohjelmia, joilla ratkaistaan ja lievennetään rakenneuudistusten kipeitä seurauksia,
U, urging the EU to fully take account of social, environmental and regional aspects of the restructuring processes and to fully involve the relevant political and social representatives, as well as regional and/or national governments and the social partners, in working out specific programmes to resolve and counterbalance the painful consequences of restructuring,
V. vaatii, että rakenneuudistusprosessin alueelliset näkökohdat ja toimien toteutus kullakin alueella otetaan täysimääräisesti huomioon; vaatii EU:n teollisuuspolitiikan toteuttamisen koordinointia ja alueiden välistä keskinäisriippuvuutta,
V. insisting on fully taking account of regional aspects of the restructuring process and the implementation of measures in each region; calls for coordination and an interdependent relationship between EU regions in implementing EU industrial policy,
W. panee merkille, että kilpailukykyyn kohdistuvan vaikutuksen arviointi on otettava huomioon yhtenä tärkeänä tekijänä lainsäädännöstä päätettäessä, mutta muita tekijöitä, kuten etiikkaa, vaikutusta kansanterveyteen, julkista taloutta ja työllisyystilannetta ei voida myöskään jättää huomiotta,
W. whereas assessment of the impact on competitiveness should be viewed as one of the factors to take into account when legislative decisions are made; whereas, however, it would not be sensible to disregard every other consideration, for example ethics, the public health impact, public funds, or the employment situation,