natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Perustavanlaatuiset aloitteet, kuten "katukirjastot" ja tukiopetus, joita yhdistykset tarjoavat paikallisesti.
The mobile library and learning support initiatives proposed by associations at local level;
Kaikkien asianomaisten yhteiskunnallisten toimijoiden osallistuminen kansallisten lukutaidottomuuden ehkäisemisstrategioiden määrittelyyn.
The involvement of all the social players concerned in drawing up national strategies to combat illiteracy;
Toiminnan sovittaminen tiiviisti yhteen rakennerahastoista rahoitettavien toimien täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten yksikköjen sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja lukutaidottomuuden ehkäisemispolitiikasta vastaavien tahojen kesken.
Close cooperation between national services charged with implementing actions under the Structural Funds and those responsible for policies to combat social exclusion and illiteracy.
C. EUROOPAN UNIONIN ALOITE
C. EUROPEAN UNION INITIATIVE
Jäsenvaltioiden toimiin yhdistetään Euroopan komission aloite, jonka tarkoituksena on:
The actions of the Member States should be accompanied by a Commission initiative seeking to:
– välttämättömät perustaidot
- essential basic skills;
– riskiryhmiin kuuluvien henkilöiden ja näiden ryhmien tunnistamisperusteet ja ‑menetelmät
- criteria and methods for identifying vulnerable persons and groups;
– lukutaidottomuuden ehkäisemiseen liittyvien toimien laadulliset ja määrälliset tavoitteet
- qualitative and quantitative objectives for actions to tackle illiteracy;
– parhaiden käytäntöjen tunnistaminen
- the identification of best practices;
– lukutaidottomuuden kustannusten arviointi;
- the assessment of the costs of illiteracy.
4. taata kaikkien asianomaisten yhteiskunnallisten toimijoiden osallistuminen toimien määrittelyyn ja luoda verkosto tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi;
Guarantee the involvement of all the social players concerned in drawing up projects and create a network of information exchanges and best practices which is accessible to all;
D. OIKEUDELLISET VÄLINEET
D. LEGAL INSTRUMENTS
Lukutaidottomuuden ehkäisemistä koskevaan Euroopan unionin strategiaan on sisällytettävä käytännön toteutusta koskeva aikataulu, ja ensimmäiseksi laaditaan vihreä kirja, jossa määritellään Euroopan unionissa toteutettavat toimenpiteet:
The European strategy to combat illiteracy should be accompanied by a timetable with specific target dates, the first stage of which would be the drawing up of a Green Paper setting out the measures to be taken at European level:
– suositus jäsenvaltioille
- a recommendation for the Member States;
– nykyisten direktiivien tai asetusten tarkistaminen siten, että unionin kaiken politiikan tavoitteisiin sisällytetään lukutaidottomuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäiseminen.
- the revision of current directives or regulations in order to incorporate in the Union's policies the objective of combating illiteracy and social exclusion.
Komissio antaa Euroopan parlamentille vuosittain kirjallisen yhteenvedon numerotietoineen lukutaidottomuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi asetettujen tavoitteiden toteutumisesta.
Every year, the Commission should be required to submit to the European Parliament a written report with statistical data on progress made towards the objectives of combating illiteracy and social exclusion.
Valmistelija: Eurig Wyn
Draftsman: Eurig Wyn
Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta nimitti 6. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Eurig Wynin.
The Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport appointed Eurig Wyn draftsman at its meeting of 6 March 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 4. ja 18. syyskuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 4 and 18 September 2001.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Giuseppe Gargani (puheenjohtaja), Eurig Wyn (valmistelija), Pedro Aparicio Sánchez, Marielle de Sarnez , Robert J.E. Evans (Lissy Grönerin puolesta), Cristina Gutiérrez Cortines (Christopher Heaton-Harrisin puolesta), Thomas Mann (Ruth Hieronymin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Maria Martens, Pietro-Paolo Mennea, Barbara O'Toole, Doris Pack, Roy Perry, Mónica Ridruejo, The Earl of Stockton (Theresa Zabellin puolesta), Kathleen Van Brempt, Luckas Vander Taelen ja Sabine Zissener.
The following were present for the vote: Giuseppe Gargani, chairman; Eurig Wyn draftsman; Pedro Aparicio Sánchez, Marielle de Sarnez, Robert J.E. Evans (for Lissy Gröner), Cristina Gutiérrez Cortines (for Christopher Heaton-Harris), Thomas Mann (Ruth Hieronymi pursuant to Rule 153(2)), Maria Martens, Pietro-Paolo Mennea, Barbara O'Toole, Doris Pack, Roy Perry, Mónica Ridruejo, The Earl of Stockton (for Theresa Zabell), Kathleen Van Brempt, Luckas Vander Taelen, Sabine Zissener.
"Tietoon perustuvan talouden" uudessa uljaassa maailmassa luku- ja laskutaito ovat arvossaan.
In the brave new world of the 'knowledge economy', literacy and numeracy are at a premium.
Kehittyneissä yhteiskunnissa lukutaidottomuus puolestaan liitetään läheisesti "sosiaaliseen syrjäytymiseen" – häpeään, köyhyyteen ja sosiaaliseen liikkumattomuuteen.
Conversely, in advanced societies, illiteracy is closely associated with 'social exclusion' - shame, poverty and social immobility.
Lukutaidottomat joutuvat perinteisesti halpa-arvoisiin töihin; he myös päätyvät vankilaan luku- ja kirjoitustaitoisia useammin.
Illiterates are typically trapped in menial jobs; they also end up in prison more often than those who can read and write.
Mitä Euroopan unioni voisi ja mitä sen tulisi tehdä lukutaidottomuuden vähentämiseksi minimiin Euroopassa?
What can and should the European Union do to try to minimise illiteracy in Europe?
Mistä ongelmassa on kyse?
What is the problem?
Vielä jokin aika sitten oletettiin yleisesti, että kehittyneillä mailla ei ollut lukutaidottomuusongelmaa niiden pitkäaikaisen yleisen ja pakollisen oppivelvollisuuden ansiosta.
Until recently, it has commonly been assumed that developed countries did not have a literacy problem thanks to their long-standing policy of universal and compulsory education.
Tämä olettamus oli virheellinen.
This assumption was mistaken.
Vaikka varsinaisesti lukutaidottomia on Euroopassa vain vähän, huolestuttavan suurella osalla joidenkin rikkaimpien maiden väestöstä on kehno lukutaito – he ovat "toiminnallisesti lukutaidottomia".
While levels of outright illiteracy in Europe are low, a worryingly high proportion of the population of some of the richest countries in the world have poor literacy skills - they are 'functionally illiterate'.
On syntynyt myös uusi ongelma: monet maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat, jotka osaavat lukea ja kirjoittaa omalla äidinkielellään, ovat usein toiminnallisesti lukutaidottomia vastaanottavan maan pääkielellä.
And there is a new problem: many migrants and asylum seekers, able to read and write their own languages, are often functionally illiterate in the principal language of their host country.
Tämä on sikäli merkittävää, että lukutaidon aste vaikuttaa maan työvoiman taitoprofiiliin ja joustavuuteen, työllisyyteen, koulutusmahdollisuuksiin ja tuloihin.
All of this matters because levels of literacy affect the skill profile and flexibility of a country's workforce, levels of employment, training opportunities, and income.
Se vaikuttaa myös siihen, miten hyvin kansalaiset kykenevät osallistumaan asuinmaansa kulttuurielämään, kansalaisyhteiskuntaan ja poliittiseen elämään.
They also, of course, affect the extent to which citizens are able to participate fully in the cultural, civic and political life of the societies in which they live.
Yksittäisillä kansalaisilla hyvä lukutaito yhdistetään aktiiviseen osallistumiseen työelämään, pienempään työttömyysriskiin ja suurempaan todennäköisyyteen saada toimihenkilön paikka, jossa tarvitaan erityistaitoja.
For individual citizens, higher levels of literacy are associated with higher participation in the labour force, lower probability of being unemployed, and higher probability of gaining white-collar high-skill employment.
Hyvä lukutaito yhdistetään myös parempaan terveyteen ja pitempään elinajanodotteeseen.
Higher literacy is also linked to better health outcomes and higher life expectancy.
Kuinka laaja ongelma on?
How big is it?
OECD:n kesäkuussa 2000 julkaisemassa raportissa "Lukutaito tiedon aikakaudella" pyrittiin mittaamaan aikuisten lukutaidon astetta 20 maassa.
A report published in June 2000 by the Organisation for Economic Co-operation and Development - 'Literacy in the Information Age' - tried to measure levels of literacy among adults in twenty countries.
Raportti, joka pohjautuu vuosina 1994–1999 tehtyihin kansainvälisiin vertaileviin tutkimuksiin, sisältää 16–65-vuotiaiden haastatteluja.
The report, based on comparative international research carried out between 1994 and 1999, incorporates interviews with people across the age range from 16 to 65.
Raportissa lukutaito määritellään seuraavasti: "kyky ymmärtää ja hyödyntää painettua tietoa jokapäiväisessä toiminnassa kotona, työpaikalla ja yhteisössä, saavuttaa asettamansa tavoitteet ja kehittää tietämystään ja mahdollisuuksiaan".
Literacy is defined as: 'the ability to understand and employ printed information in daily activities, at home, at work and in the community - to achieve one's goals, and to develop one's knowledge and potential'.
Tutkimuksessa, johon raportti perustuu, tarkasteltiin kolmea eri aluetta:
The research on which the report is based looked at three areas:
– tekstilukutaito (sanomalehtiin sisältyvän tavanomaisen tiedon ymmärtäminen) – asiakirjojen lukutaito (asiakirjojen, kuten palkkakuittien tai karttojen ymmärtäminen) – määrällinen lukutaito (kyky päätellä ilmoituksesta, kuinka paljon lainasta maksetaan korkoa)
∙ prose literacy (understanding ordinary information in a newspaper); ∙ document literacy (understanding documents such as pay checks or maps); ∙ quantitative literacy (understanding how to work out from an advertisement how much interest would be payable on a loan).
Lukutaidon liigataulukko: Tutkimuksissa havaittiin seuraava lukutaidon hierarkia: Ruotsi, Tanska, Norja, Tšekin tasavalta, Saksa, Alankomaat, Suomi, Belgia (Flanderi), Kanada, Australia, Yhdysvallat, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta, Unkari, Irlanti, Slovenia, Puola, Portugali, Chile.
The literacy league table : The following hierarchy of literacy emerged: Sweden, Denmark, Norway, the Czech Republic, Germany, Netherlands, Finland, Belgium (Flanders), Canada, Australia, USA, New Zealand, United Kingdom, Hungary, Ireland, Slovenia, Poland, Portugal, Chile.
(Ranska vetäytyi tutkimuksesta vuonna 1995.)
(France withdrew from the study in November 1995).
Minkään maan hallituksella ei kuitenkaan ole varaa omahyväisyyteen.
But no government can afford to be complacent.
Seuraavissa maissa yli 15 prosenttia väestöstä saavutti vain tason 1 tekstilukutaitokokeessa: Belgia (Flanderi), Irlanti, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
In each of the following, more than 15% of the population attained only level 1 on the prose literacy test: Belgium (Flanders), Ireland, Portugal and the United Kingdom.
Jopa parhaat testitulokset saavuttaneessa maassa (Ruotsi) kahdeksalla prosentilla aikuisväestöstä oli pahoja lukutaidon puutteita jokapäiväisessä elämässä ja työpaikalla.
Even in the country with the highest score on the test (Sweden), 8% of the adult population encountered a severe literacy deficit in everyday life and at work.
OECD:n raportissa todetaan lopuksi, että kaikissa tutkimukseen osallistuneissa maissa ja alueissa ainakin yksi neljästä aikuisesta ei saavuttanut tasoa 3, joka oli lukutaidon toivottu vähimmäistaso.
And the OECD report concludes that, in all of the countries and regions which took part in the study, at least one in four adults failed to reach level 3 - the desired minimum level of literacy.
Huono lukutaito on syvälle juurtunut ongelma; sen poistaminen on hallitusten tärkeimpiä haasteita.
Poor literacy is a deep-seated problem: eradicating it is a major challenge for governments.
Kokopäiväinen koulutus: Lukutaidon ja hankitun koulutuksen yhteys ei ole suoraviivainen.
Full-time education : The relationship between literacy skills and educational attainment is not straightforward.
Monilla aikuisilla on hyvä lukutaito vähäisestä koulutuksesta huolimatta, ja vastaavasti joillakin korkeasti kouluttautuneilla on huono lukutaito.
Many adults have high levels of literacy proficiency despite a low level of education: conversely, some have low literacy skills despite a high level of education.
Tästä huolimatta (ja kuten odotettua) OECD:n tutkimuksessa havaittiin, että tärkein lukutaidon astetta ennustava tekijä on koulutuksen taso.
Nevertheless (and unsurprisingly), the OECD study found the most important predictor of literacy to be educational attainment.
Keskimäärin voidaan todeta, että mitä pidempi kokopäiväinen koulutus, sitä parempi lukutaito.
On average, the longer that people spent in full-time education, the greater their literacy.
Iän ja lukutaidon negatiivinen korrelaatio puolestaan heijastaa sitä, että testatut iäkkäämmät henkilöt olivat saaneet vähemmän kokopäiväistä koulutusta kuin nuoremmat koehenkilöt.
And the negative correlation of age and literacy reflects the fact that the older age cohorts tested had on average spent a shorter period in full-time education than had the younger age cohorts.
Kokopäiväisen koulutuksen jälkeen: Kokopäiväinen koulutus ei kuitenkaan yksinään takaa aikuisten koulutuksen hyvää tasoa kokopäiväisen koulutuksen päättämisen jälkeen.
Beyond full-time education : But, on its own, full-time formal education does not guarantee high levels of education among adults who have left full-time education.
OECD toteaa, että koulutuksen päättäneillä neljä tekijää vaikuttaa hyvän lukutaidon saavuttamiseen ja ylläpitämiseen:
OECD concluded that, among those who have left full-time education, four factors contribute to the attainment and maintenance of high-literacy levels:
– koulutetussa työssä olevan väestön suuri osuus – lukutaitoa edellyttävät ja palkitsevat työorganisaation toiminnalliset ja ammatilliset rakenteet ja muodot – osallistuminen muodollisiin aikuisopintoihin ja -koulutukseen – lukutaidon hyödyntäminen kotona.
∙ a high proportion of the population in skilled employment ∙ industrial and occupational structures and patterns of work organisation which require and reward literacy skills ∙ participation in formal adult education and training ∙ the use of literacy skills at home.
Tämä korostaa työpaikoille – niin yksityisen kuin julkisenkin sektorin työnantajien rooli lukutaidon edistämisessä ja palkitsemisessa on merkittävä – ja koteihin – esimerkiksi koko perheen oppimisohjelmien muodossa – suunnattujen toimintalinjojen merkitystä.
This underlines the importance of policies directed at the workplace (private as well as public sector employers have a major role to play by promoting and rewarding literacy skills) and the family (such as learning programmes aimed at the whole family).
Mitä Eurooppa voi ja mitä sen tulisi tehdä?
What can - and should - Europe do?
EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 1 kohdassa todetaan, että yhteisö pitää täysin arvossa "jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta".
Article 149§1 of the Treaty states that the Community will respect fully 'the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity'.
Lisäksi koulutukseen Euroopan tasolla ohjatut varat ovat niukat tarkasteltaessa talousarviota kokonaisuutena.
Moreover, the resources devoted to education at European level are - in the context of the budget as a whole - exiguous.
Yhteisön tulisi toimia vain aloilla, joilla voidaan todistetusti saavuttaa riittävää "eurooppalaista lisäarvoa".
Finally, the Community should act only where there is a demonstrable and proportionate 'European added value'.
Kun otetaan huomioon nämä rajoitteet, tämän valiokunnan toimivallan piiriin kuuluu kolme aluetta, joilla on olemassa oikeusperusta toimenpiteitä varten ja joilla yhteisö voi tehokkaasti vaikuttaa lukutaidon kohentamiseen Euroopassa:
Given these constraints, there are three areas falling within the sphere of competence of this Committee, where there is a legal base for action and in which the Community could make a useful contribution to raising levels of literacy in Europe:
– Kerätään tietoja siitä, miten jäsenvaltiot aikovat panna täytäntöön Lissabonin koulutusalaa koskevat päätelmät ja rohkaista parhaiden käytänteiden levittämistä. – Avustetaan jäsenvaltioita (avoimen koordinointimenetelmän avulla) panemaan täytäntöön pitkän aikavälin työohjelma "oppimistason nostaminen Euroopassa parantamalla opettajien ja kouluttajien koulutuksen laatua sekä lisäämällä erityisesti luku- ja kirjoitustaitoa sekä laskutaitoa", kuten komission raportti "Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet" Komission raportti "Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet", KOM(2001) 59 lopull. edellyttää. – Tuetaan lukutaidon kehittämistä ja ylläpitämistä esimerkiksi Sokrates-ohjelman (Grundtvig-aikuiskoulutustoimi), sekä Leonardo- ja Nuoriso-ohjelmien kautta samoin kuin rakennerahastoista tuettujen hankkeiden kautta.
∙ gathering information on how Member States plan to implement the conclusions of the Lisbon summit in the field of education and encouraging the dissemination of best practice; ∙ helping Member States (through the 'open coordination method') to implement a long-term work programme 'raising the standard of learning in Europe, by improving the quality of training for teachers and trainers, and by making a specific effort on literacy and numeracy', as foreseen in the Commission report on 'The concrete future objectives of education systems' Report from the Commission "The concrete future objectives of education systems" ( COM(2001) 59 fin.) ; ∙ supporting the development and maintenance of literacy skills through programmes such as SOCRATES (the GRUNDTVIG adult education action), LEONARDO and YOUTH, as well as through projects supported by the Structural Funds.
4. katsoo, että on otettava huomioon Nizzan huippukokouksessa hyväksytyt suuntaviivat, jotka koskevat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen yhteisiä tavoitteita, on edistettävä työelämään osallistumista ja resurssien, oikeuksien, omaisuuden ja palveluiden tuomista kaikkien ulottuville sekä torjuttava syrjäytymisriskiä toimimalla eniten vaarassa olevien ihmisryhmien puolesta;
Believes that it is necessary to take into account the guidelines approved by the Nice European Council with regard to the common objectives in the fight against poverty and social exclusion and to promote the participation in working life and access for all to resources, rights, and goods and services, by forestalling the risks of marginalisation so as to act for the benefit of the categories which are most at risk;
6. kehottaa komissiota tukemaan lukutaidon kehittämistä ja ylläpitoa esimerkiksi Sokrates-, Leonardo- ja Nuoriso-ohjelmien kautta samoin kuin rakennerahastoista tuettujen hankkeiden kautta;
Calls on the Commission to support the development and maintenance of literacy skills through programmes such as SOCRATES, LEONARDO and YOUTH, as well as through projects supported by the Structural Funds;
18. tammikuuta 2002 LOPULLINEN A5-0010/2002
18 January 2002 FINAL A5-0010/2002
Komission kertomus tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanteesta ("työaikadirektiivi")
on the Commission report: ‘State of implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)’
305.716 SISÄLTÖ
305.716 CONTENTS
Komissio välitti 1. joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille kertomuksensa tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanteesta ("työaikadirektiivi") ( KOM(2000) 787 – 2001/2073(COS)).
By letter of 1 December 2000, the Commission forwarded to Parliament its report: ‘State of implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)’ ( COM(2000) 787 – 2001/2073(COS)).
Parlamentin puhemies ilmoitti 2. toukokuuta 2001 pidetyssä istunnossa lähettäneensä kyseisen kertomuksen asiasta vastaavaan työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaan sekä lausuntoa varten kalatalousvaliokuntaan, aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokuntaan ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokuntaan ( C5‑0147/2001 ).
At the sitting of 2 May 2001 the President of Parliament announced that she had referred the report to the Committee on Employment and Social Affairs as the committee responsible and the Committee on Fisheries, the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism and the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities for their opinions ( C5‑0147/2001 ).
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta oli nimittänyt 18. tammikuuta 2001 pidetyssä kokouksessa esittelijäksi Ioannis Koukiadisin.
The Committee on Employment and Social Affairs had appointed Ioannis Koukiadis rapporteur at its meeting of 18 January 2001.
Valiokunta käsitteli komission kertomusta ja mietintöluonnosta 3. joulukuuta 2001 ja 7.–8. tammikuuta 2002 pitämissään kokouksissa.
The committee considered the Commission report and the draft report at its meetings of 3 December 2001 and 7/8 January 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 36 puolesta ja 3 vastaan.
At the latter meeting it adopted the motion for a resolution by 36 votes to 3, with no abstentions.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Winfried Menrad (varapuheenjohtaja), Marie-Thérèse Hermange (varapuheenjohtaja), Ioannis Koukiadis (esittelijä), Jan Andersson, Elspeth Attwooll (Luciano Caverin puolesta), Regina Bastos, André Brie (Sylviane H. Ainardin puolesta), Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Proinsias De Rossa, Den Dover (David Sumbergin puolesta), Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Roger Helmer (Ilkka Suomisen puolesta), Richard Howitt (Claude Moraesin puolesta), Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (Luciana Sbarbatin puolesta), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Helmuth Markov (Arlette Laguillerin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Paolo Pastorelli (Guido Podestàn puolesta), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Herman Schmid, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler ja Sabine Zissener (Tokia Saïfin puolesta).
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman; Winfried Menrad and Marie-Thérèse Hermange, vice-chairmen; Ioannis Koukiadis, rapporteur; Jan Andersson, Elspeth Attwooll (for Luciano Caveri), Regina Bastos, André Brie (for Sylviane H. Ainardi), Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Proinsias De Rossa, Den Dover (for David Sumberg), Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Roger Helmer (for Ilkka Suominen), Richard Howitt (for Claude Moraes), Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (for Luciana Sbarbati), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Helmuth Markov (for Arlette Laguiller pursuant to Rule 153(2)), Paolo Pastorelli (for Guido Podestà), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Herman Schmid, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler and Sabine Zissener (for Tokia Saïfi).
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 18. tammikuuta 2002.
The report was tabled on 18 January 2002.