natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rakennerahastojen talousarvion toteutumisesta ja erityisesti maksamatta olevista määristä 20. syyskuuta 2002 annetun komission tiedonannon KOM(2002) 528 (lopullinen) mukaan maksumäärärahojen käyttämättä jättäminen, joka heijastaa uusien ohjelmien odotettua hitaampaa käynnistymistä kolmen ensimmäisen varainhoitovuoden aikana, johtuisi osittain kahden ohjelmakauden limittymisestä vuosina 2000 ja 2001.
According to Commission Communication COM(2002) 528 final of 20 September 2002 on the evolution of budget execution of the Structural Funds, in particular outstanding commitments, the low utilisation rate for payment appropriations, which reflects the slower than expected launch of new programmes during the first three financial years, can be attributed in part to the overlap between two programming periods in 2000 and 2001.
Näin ollen uuden kauden ohjelmien hitaaseen käynnistymiseen vaikuttaisivat vanhojen, kauden 1994–1999 ohjelmien loppuunsaattamisen ensisijaisuuteen liittyvät hallinnolliset ja rahoitukselliset velvoitteet.
The administrative and financial constraints linked to the need, as a matter of priority, to complete old programmes from the 1994-1999 programming period thus supposedly contributed to the delay in launching programmes under the new period.
Koska kauteen 1994–1999 liittyvien maksujen tukikelpoisuuden päättymispäivä on 31. joulukuuta 2001, jäsenvaltiot olisivat näin ollen keskittäneet voimansa ja rahoitusvaransa hankkeiden loppuunsaattamiseen.
Since the cut-off date for the eligibility of payments under the 1994-1999 programming period was 31 December 2001, the Member States concentrated their efforts and their resources on completing those operations.
Tätä analyysiä voisi kannattaa, jos talousarvion toteuttamisessa ja vanhojen ohjelmien maksamatta olevien määrien kehityksessä olisi tapahtunut merkittävää parannusta, mutta näin ei kuitenkaan ole.
This analysis would stand up if outturn and the trend in terms of outstanding appropriations from old programmes had improved substantially; however, this is not the case.
Komissio tunnustaakin samassa asiakirjassa, että "sen sijaan nyt jo voidaan todeta, että vanhojen ohjelmien tilanne on huolestuttavampi".
Moreover, the Commission acknowledges in the same document that ‘the outlook for the old programmes is already worrying’.
Komissio ei ollut 31. päivään elokuuta 2002 mennessä todellakaan saanut kuin pienen osan loppukorvauksia koskevista pyynnöistä, eivätkä ne suurimmalta osalta täyttäneet maksuehtoja esimerkiksi valvontaa koskevien ilmoitusten osalta.
By 31 August 2002 the Commission had received only a few final payment claims, most of which were not accompanied by the audit certificates without which payment cannot be made.
● Ohjelmasuunnittelumenettelyjen kesto
∙ The length of the programming procedures
Tässä yhteydessä maksumäärärahojen alikäyttö johtuu itse asiassa ohjelmien hyväksymisvaatimuksista ja ohjelmien myöhäisestä toteuttamisesta sekä rahoitusennusteiden luotettavuuden puutteesta.
Against this background, the substantial under-utilisation of payment appropriations can be traced back to the late approval and implementation of the programmes and the unreliable nature of the financial forecasts.
Tämä puolestaan herättää kysymyksen ohjelmasuunnittelumenettelyjen kestosta ja monimutkaisuudesta sekä puuttuvista jäsenvaltioiden korvauspyynnöistä myönnettyihin määrärahoihin verrattuna.
This assessment raises the issue of the length and complexity of the programming procedures and that of the failure on the part of the Member States to submit payment claims commensurate with the appropriations allocated to them.
Komissio esimerkiksi hyväksyi 28. huhtikuuta 2000 Interreg III -aloitteen suuntaviivat kaudeksi 2000–2006, ja jäsenvaltioita kehotettiin jättämään yksityiskohtaiset ehdotukset kuuden kuukauden kuluessa asian julkaisupäivästä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä , 23 päivästä toukokuuta 2000.
For example, the INTERREG III guidelines for the period 2000-2006 were adopted by the Commission on 28 April 2000 and the Member States were invited to submit detailed proposals during the six months following the date of publication in the Official Journal, 23 May 2000.
Vuosien 2000 ja 2001 aikana jäsenvaltiot toimittivat ohjelmaehdotuksensa, minkä jälkeen komission yksiköt aloittivat neuvottelut asianomaisten kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa kyseisten ohjelmaehdotusten hyväksymiseksi.
Following the submission of projects by the Member States during 2000 and 2001, the relevant Commission departments began their preliminary assessment and then negotiated with the national and regional authorities concerned with a view to securing their approval.
Kaiken kaikkiaan 44 ohjelmaa 53:sta rajat ylittävästä ohjelmasta, 8 ohjelmaa 13:sta valtioiden välisestä ohjelmasta ja kaksi ohjelmaa neljästä alueiden välisestä ohjelmasta hyväksyttiin vasta vuoden 2001 aikana.
A total of 44 out of 53 transfrontier projects, eight out of 13 transnational projects and two out of four interregional projects were adopted only in 2001.
Urban II -aloitteen osalta jäsenvaltiot toimittivat 70 ohjelmaehdotusta vasta vuoden 2001 ensimmäisellä puoliskolla.
As regards URBAN II, 70 projects were submitted by the Member States only in the first half of 2001.
Toisella puoliskolla komissio käsitteli ehdotukset, neuvotteli niistä, hyväksyi ne ja sitoutui ohjelmien toteuttamiseen.
The Commission then assessed, negotiated and approved them and committed the relevant appropriations during the second half of the year.
Ohjelmien täytäntöönpano saatiin tosiasiallisesti alkuun vasta vuonna 2002, mikä selittää, miksei tähän päivään mennessä ole vielä esitetty yhtään korvauspyyntöä.
Implementation properly began only in 2002, which explains why no payment claims have yet been submitted.
Kahden jäljellä olevan yhteisöaloitteen käynnistyminen on myöhästynyt vieläkin enemmän.
Implementation of the two other Community initiative programmes was delayed even further.
Equal-aloitteeseen kuuluva ensimmäinen ohjelma aloitettiin 15. marraskuuta 2001 ja toinen 15. toukokuuta 2002.
The first EQUAL project was launched on 15 November 2001 and a second on 15 May 2002.
Leader-aloitteesta 56 ohjelmaa hyväksyttiin vasta vuonna 2001, ja jäljellä olevien 17 ohjelman hyväksyminen siirrettiin vuoden 2002 ensimmäiselle puoliskolle.
As to the LEADER programme, 56 projects were not approved until 2001 and approval of the remaining 17 was postponed to the first half of 2002.
Korvauspyyntöjä voidaan näin ollen esittää parhaimmassa tapauksessa vasta varainhoitovuoden 2003 aikana.
The payment claims will not therefore be submitted until the financial year 2003 at the earliest.
On itsestään selvää, että maksumäärärahojen heikko toteutumistaso uuden kauden kolmena ensimmäisenä vuonna vaikuttaa merkittävästi maksamatta olevien määrien kehitykseen ja maksujen erääntymisaikataulun muuttamiseen varainhoitovuodesta 2004 alkaen.
It goes without saying that the low utilisation rate for payment appropriations during the first three years of the new programming period will have a substantial impact on trends regarding outstanding appropriations and the revision of the payments schedule as from the financial year 2004.
Yhteenvetona voidaan sanoa, että varainhoitovuosi 2001 kului ohjelmista neuvotteluun ja niiden valintaprosessiin edellisenä vuonna määriteltyjen suuntaviivojen perusteella, joten hankkeiden täytäntöönpano voitiin aloittaa tosiasiallisesti vasta vuonna 2002.
In conclusion, 2001 was devoted to the process of negotiating and selecting projects on the basis of the guidelines laid down the previous year, so that it was only in 2002 that a proper start was made with the implementation of the projects selected.
● Jäsenvaltioiden rahoitusennusteet
∙ The Member States’ financial forecasts
Komission mukaan maksumäärärahojen alikäyttö selittyy osittain myös jäsenvaltioiden rahoitusennusteiden luotettavuuden puutteella.
According to the Commission, the under-utilisation of payment appropriations can also be explained in part by the unreliable nature of the Member States’ financial forecasts.
Jäsenvaltioiden on esitettävä vuosittain 30 päivään huhtikuuta mennessä kuluvaa ja edeltävää varainhoitovuotta koskevat ajantasaistetut korvauspyynnöt.
Before 30 April each year, the Member States are required to submit updated forecasts regarding payment claims for the current and following financial years.
Näiden lukujen tarkoituksena on auttaa komissiota määrittämään tarkemmin tosiasiallisten tarpeiden mukaiset maksumäärärahat ja havaitsemaan näin ollen ajoissa ohjelmat, joihin kohdistuu n+2 -säännön soveltamisen vaara.
These figures are intended to help the Commission estimate the volume of payment appropriations required on the basis of actual needs and thus identify in good time programmes likely to be affected by the application of the ‘n+2’ rule.
Tiettyjen jäsenvaltioiden, erityisesti Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Portugalin, toimittamat maksuennusteet olivat kuitenkin monta miljardia euroa korkeampia kuin tosiasialliset maksut.
However, some Member States, in particular Italy, the United Kingdom and Portugal, submitted forecasts which exceeded actual payments by several billion euros.
Komissio ehdottaakin olemassa olevien EMOTR:n tukiosaston toimenpiteiden kaltaisia seuraamuksia silloin, kun ennusteiden ja toteutuneiden määrärahojen välinen ero on yli 25 prosenttia.
Taking its cue from the measures already introduced in connection with the EAGGF Guarantee, the Commission has proposed penalties should the difference between the forecasts and outturn exceed 25%.
Esittelijät ottavat tällaisen ehdotuksen vastaan erittäin positiivisesti.
Your rapporteurs can only welcome such a proposal.
Tilintarkastustuomioistuin arvioi varainhoitovuotta 2001 koskevassa kertomuksessaan, että komissio ei ole onnistunut yksinkertaistamaan menettelyjä ja ohjelmasuunnittelujärjestelmää.
In its 2001 report the Court of Auditors takes the view that the Commission has not managed to simplify the programming procedures and system.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa myös, että toimivaltaisuuksien ja velvollisuuksien jakoa komission ja jäsenvaltioiden välillä olisi syytä tarkentaa ja selventää.
It also notes that the division of powers and responsibilities between the Commission and the Member States should be clarified.
Huomiot ● Yksinkertaistamisehdotusten vaikutukset
Remarks ∙ Impact of the simplification proposals
Komission hiljattain ehdottamien yksinkertaistamistoimenpiteiden vaikutukset tullaan huomaamaan aikaisintaan vuodesta 2004 lähtien.
The simplification measures recently proposed by the Commission will bear fruit only as from 2004 at the earliest.
Voiko komissio jo esittää tarkan täytäntöönpanoaikataulun ja ennakoivan arvioinnin määräaikoja ja talousarvion toteuttamista koskevista parannuksista?
Can the Commission already put forward a detailed timetable for the implementation of these measures and the improvements expected in terms of the adoption timeframe and outturn?
● Kasvavat koordinointipyrkimykset
∙ Better coordination
Kumppanuusperiaatteen mukaisesti sääntelyjärjestelmässä määrätään ohjelmasuunnittelun ja hankkeiden täytäntöönpanon koordinoinnista komission, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, mutta myös kaikkien muiden julkisten ja yksityisten kumppaneiden välillä.
In keeping with the partnership principle, the rules provide for coordination not only between the Commission, the Member States and third countries, but also between all the other public- and private-sector partners involved in the programming and implementation of projects.
Tietojenvaihdosta ja toimien koordinoinnista aiheutuu kaikille asianosaisille merkittävä työmäärä.
This creates a substantial workload, involving exchanges of information and coordination, for all the parties involved.
Myös välineiden ja yhteisön politiikkojen moninaisuus ja toimivaltaisuuden jakautuminen useiden komission osastojen kesken aiheuttavat lisää esteitä.
In addition, the wide range of Community instruments and policies and the dispersal of responsibility over several Commission directorates-general create further obstacles.
Esittelijät haluaisivat tietää, mitä kunnianhimoisia toimenpiteitä komissio aikoo tehdä kumppanuuteen kuuluvan koordinoinnin parantamiseksi ja sisäisten organisaatiorakenteiden yksinkertaistamiseksi hallintouudistuksen yhteydessä.
Your rapporteurs would like to be informed of the ambitious measures which the Commission plans to take both to improve coordination under the partnership and, as part of the overall administrative reform, to simplify internal organisational arrangements.
● Ohjelmien arvioinnin edellytykset
∙ Assessment of the programmes
On myös huomattava, että edellisen kauden ohjelmien arviointimenetelmää käyttämällä ei aina voida ottaa oppia tehdyistä virheistä ja kohdatuista vaikeuksista, koska uusia ohjelmia perustetaan samaan aikaan kuin vanhojen ohjelmien toteuttaminen on vielä käynnissä.
Moreover, the approach employed in assessing programmes under the previous programming period is not always conducive to learning from past mistakes or problems, given that the new programming period is launched whilst the old programmes are still being implemented.
Uuden kauden puolivälissä tehtävä väliarviointi voisi sen sijaan mahdollistaa tarkistukset, joiden yhteydessä voitaisiin ottaa huomioon myös tapahtuneet muutokset, kuten laajentuminen.
In contrast, the mid-term review of the new programming period might enable the Commission to make adjustments and to take account of new developments, including the enlargement.
Onko järkevää tehdä vuodeksi 2003 suunniteltua väliarviointia, kun kauden 2000–2006 yhteisöaloitteiden todellinen toteuttaminen on vasta aloitettu?
Against this background, and given that a proper start has only just been made on implementing Community initiative programmes in the 2000-2006 programming period, does it still make sense to carry out the mid-term review scheduled for 2003?
Toisin sanoen, miten arvioinnissa voitaisiin jäsenvaltioiden perustamien arviointi-indikaattorien perusteella arvioida tapahtunutta edistystä, kun otetaan huomioon ohjelmien myöhäinen hyväksyminen ja täytäntöönpano?
In other words, how can the assessment indicators introduced by the Member States be used to take account of the progress achieved, given the late adoption and implementation of the programmes concerned?
● Suoritusvarauksen käyttäminen
∙ Mobilisation of the performance reserve
Suoritusvarauksen käyttämistä ei sovelleta yhteisöaloiteohjelmiin.
This provision does not apply to the Community initiative programmes.
● Ennakkomaksujen korvaaminen
∙ Repayment of advances
Koko 7 prosentin ensimmäinen ennakkomaksu tai osa siitä on korvattava komissiolle, jos 18 kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä yhtään maksupyyntöä ei ole toimitettu komissiolle.
All or part of the 7% advances paid at the start of the programmes must be returned to the Commission if no payment claims are submitted within 18 months following the decision to make a contribution.
Esittelijät haluaisivat tietää, mille ohjelmille on mahdollisesti toimitettu tällainen ennakkovaroitus.
Your rapporteurs would like to know which, if any, programmes have been the subject of such a measure.
● Automaattisen peruutuksen lauseke (n+2)
∙ Automatic decommitment clause (n+2)
On välttämätöntä tarkastella myös n+2 -lausekkeen mukaista menettelyä.
Finally, it is vital to take account of the ‘n+2’ mechanism.
Jäsenvaltiot menettävät kyseisellä aikavälillä käyttämättä jääneet maksusitoumusmäärärahat, erityisolosuhteita lukuun ottamatta.
Save in exceptional circumstances, Member States will forfeit commitment appropriations left unused at the end of that period.
Yleisesti ottaen n+2 -sääntöä sovelletaan ensimmäisen kerran 31. joulukuuta 2002.
That rule was applied for the first time on 31 December 2002.
Yhteisöaloitteiden osalta n+2 -lauseketta sovelletaan kuitenkin vasta 31. joulukuuta 2003, koska maksusitoumuksia ei tehty vuonna 2002.
As regards the Community initiative programmes, however, since no appropriations were committed in 2000 the ‘n+2’ clause will apply only as from 31 December 2003.
Tässä tilanteessa maksujen toteuttamista onkin seurattava erittäin huolellisesti.
This situation makes close monitoring of the utilisation of payments essential.
● Varainhoitovuoden 2004 talousarvion tarpeiden arviointi
∙ Assessment of budgetary requirements for 2004
Kun otetaan huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden ennakointien luotettavuuden puute, olisiko mahdollista myös pohtia, mitä laskentamenetelmää komissio ehdottaa maksumäärärahoille vuoden 2004 alustavassa talousarvioesityksessä, ja minkä menetelmän se vahvistaa?
The unreliable nature of the forecasts drawn up by some Member States raises the issue of the method which the Commission will propose and employ with a view to calculating payment appropriations in the 2004 preliminary draft budget.
Maksujen heikko toteutumisaste kolmen ensimmäisen varainhoitovuoden aikana, vuoden 2000 alun ja vuoden 2002 lopun välillä, vaikuttaa myös maksujen tulevaan erääntymisaikatauluun.
In addition, the low utilisation rate for payments during the first three financial years, between the start of 2000 and the end of December 2002, will have an impact on the future schedule of payments.
Mitkä tarpeet siis ovat välttämättäkin suurempia varainhoitovuonna 2004 ja sen jälkeisinä varainhoitovuosina?
Needs will necessarily be higher for the financial year 2004 and subsequent years, but how much higher?
Olisi hyvä kuulla komission mielipide tästä asiasta.
It would be interesting to hear the Commission’s view on this matter.
● Keskipitkällä aikavälillä toivottavat parannukset
∙ Improvements required in the medium term
Laajentumisen aattona on tärkeää myös pohtia keskipitkällä aikavälillä toivottavia parannuksia.
On the eve of the enlargement, due consideration should also be given to the improvements required in the medium term.
Komission tulisikin asiaan liittyen esittää ajatuksiaan seuraavaa ohjelmakautta koskevasta asetuksesta, jotta tulevia tavoitteita ja suuntaviivoja voitaisiin tarkentaa nykyisten yhteisöaloitteiden toteuttamisongelmat huomioon ottaen.
In that connection, the Commission should submit without delay its ideas concerning the regulation which will govern the next programming period with a view to specifying the objectives and guidelines for the future, whilst taking account of the current problems affecting the implementation of the Community initiative programmes.
Yhteisöaloitteiden talousarvioiden toteuttaminen heijastaa suurelta osin rakennerahastojen täytäntöönpanon jatkuvia ja yleisiä ongelmia.
In conclusion, the budgetary situation regarding the Community initiative programmes reflects to a large extent the ongoing, general problems affecting the implementation of the Structural Funds.
Jäsenvaltioiden välisten kehityserojen pienentämiseksi ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi rakennerahastot toimivat vaurauden uudelleenjakojärjestelmänä, jota ohjataan yhteisön talousarvion avulla.
Those Funds constitute a system for the redistribution of wealth via the Community budget with a view to reducing the disparities in development among the Member States and increasing economic and social cohesion.
Voidaankin miettiä, tulisiko seuraavan ohjelmakauden sääntelyn suuntaviivoja pohdittaessa ehdottaa kunnianhimoisempia tasaustoimenpiteitä, joilla varmistettaisiin tehokkaammin jäsenvaltioille myönnettävien määrärahojen tasapuolisempi jako halvemmilla ohjelmasuunnittelu-, hallinnointi-, valvonta- ja arviointikustannuksilla, toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen sekä vastaavalla tavalla kuin miten tietyt jäsenvaltiot jo toimivat omien alue- tai paikallisyhteisöjensä suhteen.
When consideration is given to the future guidelines for the rules governing the next programming period, more ambitious financial equalisation measures should perhaps be proposed with a view to achieving more effective wealth redistribution among Member States at a lower cost in terms of programming, management, monitoring and assessment, in keeping with the principle of subsidiarity and the arrangements which some Member States already employ vis-à-vis their own regional or local authorities.
20. maaliskuuta 2003
20 March 2003
RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVIOTILANNE (TAVOITTEET 1, 2 JA 3)
BUDGET EXECUTION OF THE STRUCTURAL FUNDS (OBJECTIVES 1, 2 AND 3)
Tavoitteille 1, 2 ja 3 myönnetyt määrärahat
Budget allocations for Objectives 1, 2 and 3
Kokonaismäärärahat koskevat yhteisöaloitteita, innovatiivisia toimenpiteitä ja teknistä apua.
The remainder goes to Community initiatives, innovative measures and technical assistance.
Määrärahat jaetaan seuraavalla tavalla:
The breakdown of appropriations is as follows:
Maksusitoumusten osalta on syytä muistaa, että tällä hetkellä talousarviossa ovat ainoastaan uutta ohjelmakautta 2000–2006 vastaavat määrärahat, kun taas kauden 2000–2006 maksumäärärahojen lisänä ovat kauden 1994–1999 määrärahat.
In the case of commitments, it should be noted that the only current commitments are appropriations for the new programme for 2000-2006 whereas, in the case of payments, there are not only appropriations for the new period 2000-2006 but also for the previous period 1994-1999.
Arvio maksumäärärahojen toteutuksesta 31. joulukuuta 2001–31. joulukuuta 2002
Trend in the execution of payment appropriations from 31.12.2001 to 31.12.2002
Myönnetyt maksu-määrärahat
Payment appropriations authorised
Maksut 31.12.2001 mennessä
Payments as at 31.12.2001
Maksut 31.12.2001 mennessä (%)
Payments as at 31.12.2001 (%)
Maksut 31.12.2002 mennessä
Payments as at 31.12.2002
Maksut 31.12.2002 mennessä (%)
Payments as at 31.12.2002 (%)
Tilanne on aiheutunut pääasiassa siksi, että vanhojen ohjelmien päättäminen on viivästynyt pahoin, kun uusien ohjelmien toteuttamisessa on päästy samalla asteittain vauhtiin erityisesti tavoitteessa 1.
This situation is primarily attributable to the major delay in closing old programmes, whereas the execution rate for new programmes is gradually reaching a satisfactory level, in particular for Objective 1.
Ei pidä myöskään unohtaa, että edellisellä ohjelmakaudella (1994–1999) toteutusongelmat kasaantuivat loppupäähän ja venyivät useita vuosia uudelle kaudelle, koska ei ollut automaattista peruuntumismekanismia.
It is also important to remember that for the previous programming period (1994-1999) the execution problems tend to be concentrated at the end of the period and continue for several years during the new period in the absence of any automatic decommitment mechanism.
Tämän ei kuitenkaan pitäisi toistua enää vuonna 2007 seuraavan ohjelmakauden aikana.
The current period therefore coincides with this particularly sensitive stage in the cycle.
"N+2" -sääntö rajoittaa maksumäärärahojen siirtämismahdollisuuden siten, että vuonna 2006 tehdyt sitoumukset voidaan siirtää ainoastaan vuoden 2008 loppuun.
Such a situation should not occur again in 2007 at the start of the next programming period as the 'n +2' rule will restrict the possible carryover to the end of 2008 of payment appropriations committed in 2006.
Vuoden 2001 (2000 ja 2001) ja 2002 (2000–2001–2002) lopulla kertyneiden maksumäärärahojen toteutumistilanteen kehitys verrattuna kauden 2000–2006 kokonaismäärärahoihin vahvistaa sen, että kokonaistilanne on epätyydyttävä, kuten käy ilmi seuraavasta taulukosta.
Furthermore, the trend in the execution of cumulative payments at the end of 2001 (years 2000 and 2001) and at the end of 2002 (years 2000 - 2001 - 2002) compared with the overall budget for the period 2000-2006 confirms this generally unsatisfactory situation, as shown by the following figures.
Maksumäärärahojen toteutusasteen kehittyminen kaudella 2000–2006
Trend in the execution rate for payment appropriations for the period 2000-2006
Tavoite 3
Objective 3
Maksumäärärahojen toteutusaste kaudella 2000–2006 tavoitteittain ja maittain
Execution rate for payment appropriations for the period 2000-2006 by objective and by country
Käyttämättä jääneitä määrärahoja on 6,172 miljardia euroa 31.12.2002, jota voidaan verrata edellisen varainhoitokauden 8,676 miljardiin euroon.
The unutilised appropriations as at 31 December 2002 amount to €6.172 billion compared with €8.676 billion for the previous financial year.