natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neuvostossa painotettiin selkeästi naisten merkitystä tällä tuotantoalalla, heidän monimuotoista panostaan Euroopan maataloudelle sekä maaseutualueiden naisten tukemisen merkitystä maaseudun kehittämisaloitteiden kautta, jotka muodostavat maatalouspolitiikan toisen pilarin.
It stressed in clear terms the importance of women in this productive sector, their varied contribution to European agriculture and the importance of assisting women in rural areas by means of rural development initiatives, which constitute the second pillar of agricultural policy.
Tätä poliittista tahtoa on hyödynnettävä, jotta turvataan
This political will must be utilised to ensure:
• eurooppalaisen maatalouden jatkuvan kehitysmallin säilyttäminen ja parantaminen; mallissa on otettava huomioon laatu ja monitoiminnallisuus, tasapainoisuus ja ympäristön kunnioittaminen ja henkilöresurssien on oltava siinä ensisijaisen tärkeässä asemassa • sellaisen mallin säilyttäminen, jossa naiset ja miehet otetaan huomioon samanarvoisesti myös heidän asemassaan työelämässä ja tuotannossa sekä osallistumisessa päätöksentekoon • maaseudun kehittämisen malli, jossa naisille tarjoutuu valintamahdollisuus jäädä maaseudulle ja heille luodaan työllisyyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin perustuvat elinolosuhteet, joiden avulla he voivat elää vaikeuksitta maaseudulla.
∙ the maintenance and development of a qualitative, multifunctional, balanced and environment-friendly European model of sustainable rural development, in which human resources are a component of prime importance; ∙ the maintenance of a model which takes account of men and women on an equal basis in terms of their role in work and production as well as their participation in decision-making: ∙ a rural development model which gives women the opportunity to choose to stay in the countryside by creating conditions which provide employment, training and social facilities enabling them to work and live comfortably there.
Naisten osallistuminen maatalouteen ja tuotantoon
Participation of women in the rural economy and production
• Määrälliset tilastot
∙ Quantitative data
EU:n maatiloilla työskentelevistä 14,65 miljoonasta henkilöstä 5,37 miljoonaa on naisia (37 %:n osuus) Agriculture in Europe: the spotlight on women, Statistics in focus – Agriculture and Fisheries, Theme 5‑7/2001. .
Of the 14.65 million people working on farms in the EU, 5.37 million are women (37%) Agriculture in Europe: the Spotlight on women, Statistics in focus - Agriculture and Fisheries, Theme 5 - 7/2001 .
Osuudet luonnollisesti vaihtelevat jäsenvaltioittain Lähde: Eurostat (Euro-Farm)-2001, The agriculture economy in the European Union. .
Naturally, the percentages vary from one Member State to another.
Maat, joissa on kirjattu suurin naisten osuus maataloustyömarkkinoilla, ovat Portugali (49 %), Itävalta (noin 47 %) ja Kreikka (43 %).
Source: Eurostat (EuroFarm)-2001, The agricultural economy in the European Union Countries with the highest percentages of women working in agriculture are Portugal (49%), Austria (around 47%) and Greece (43%).
Keskisuuri osuus on kirjattu Saksassa (36 %), Italiassa (33 %), Ranskassa ja Alankomaissa (32 %) sekä Suomessa (31 %).
Halfway up the scale are Germany (36%), Italy (33%), France and the Netherlands (32%), and Finland (31%).
Ääripäässä ovat Irlanti (noin 11 %), Yhdistynyt kuningaskunta ja Tanska (22 %), Ruotsi (23 %), Luxemburg (24 %), Espanja (25 %) ja Belgia (28 %).
At the bottom end of the scale are Ireland (around 11%), the UK and Denmark (22%), Sweden (23%), Luxembourg (24%), Spain (25%), and Belgium (28%).
• Laadulliset tilastot Lähde: Eurostat (Euro-Farm)-2001, The agriculture economy in the European Union. (ikä, asema tuotannossa, alat, koulutus, työaika, palkka)
∙ Qualitative data (age, position in production, sectors, education - training, working time, pay)
Ikä: Maaseutualueiden naisväestö vanhenee.
Age: The female rural population is ageing.
Alle 35-vuotiaiden naismaanviljelijöiden osuus on vain 18 %, kun se miehillä on 22 %; 35–44-vuotiaiden osuus on sekä naisilla että miehillä 17 %, 45–65-vuotiaiden osuus naisilla 23,5 % ja miehillä 19,5 % ja yli 65-vuotiaiden osuus naisilla 20 % ja miehillä 22 %.
The total proportion of women farmers under 35 years of age is only 18%, as compared with 22% for men, between the ages of 35 and 45 17% compared with 17% for men, between the ages of 45 and 65 23.5%, compared with 19.5% for men and over the age of 65 20%, compared with 22% for men.
Asema tuotannossa: Yhtä viidestä Euroopan unionin maatiloista johtaa nainen.
Position in production: One in five agricultural holdings in the European Union is managed by a women.
Kärjessä ovat Itävalta (29 %) ja Italia (24 %), ja pienin osuus on Tanskalla (7 %) ja Alankomailla (6 %).
The list is headed by countries such as Austria (29%) and Italy (24%), while the lowest figures are recorded by Denmark (7%) and the Netherlands (6%).
Tästä huolimatta on korostettava, että 82 % näistä naisten johtamista maatiloista on kooltaan pieniä ja vain 3 % suuria tiloja.
Despite this, it should be stressed that 82% of these agricultural holdings managed by women are small-scale, while only 3% are large-scale.
"Puoliso–kumppani"-järjestelmä : Noin joka toinen maataloustuotannossa työskentelevä ja maaseudulla elävä nainen (48 %) kuuluu tuottajaviljelijän "puoliso–kumppani"-järjestelmään.
‘Spouse-partner’ category: Approximately one in two women (48%) engaged in agricultural production and rural life falls into the category ‘spouse or partner’ of an agricultural producer.
Kaikista tuottajaviljelijän puolisoiksi–kumppaneiksi ilmoittautuvista maanviljelijöistä 80 % on naisia.
80% of the total number of farmers declaring that they are the ‘spouse or partner’ of an agricultural producer are women.
Tämä osuus on vakaa ja lähes sama kaikissa jäsenvaltioissa.
This percentage remains constant and is almost identical in all the Member States.
Vuokratyövoimajärjestelmä : Puoliso–kumppani-järjestelmän ohella on myös joukko maaseudun naisväestöä, joka suuntautuu yhä enemmän maaseudun talouselämän muille aloille ja muuhun toimintaan vuokratyövoiman muodossa.
The paid employment category: Alongside the 'spouse-partner' category, part of the female rural population is turning more and more to other areas and activities within the rural economy in the form of paid employment.
Kyseessä on ennen kaikkea osa-aikatyö pk-yrityksissä, jotka toimivat maaseudulla, ja se merkitsee keinoa päästä todelliseen ammatilliseen järjestelmään, jossa työ tunnustetaan ja sille annetaan sama arvo.
This comprises mainly part-time employment in small and medium-sized enterprises in the countryside and represents a means of gaining 'real' professional status where work is recognised and acquires its own value.
Tästä vuokratyövoimasta, jonka osuus maatalouden kokonaistyövoimasta on 7,1 %, naisilla on 23 %:n osuus.
In this paid employment category, which makes up 7.1% of the total agricultural labour force, women account for 23%.
Tällä alalla täysipäiväisesti työskentelevien naisten osuus on 48 % ja osa-aikatyössä olevien osuus 28 %.
In this category, women in full-time employment total 48% and part-time 28%.
Kyseessä ovat nuoret naiset (44 % alle 35-vuotiaita ja vain 11 % alle 55-vuotiaita).
These are also young women (44% under the age of 35 and only 11% over the age of 55 years).
Alat: Tärkeimmiksi maataloudessa ja maataloustuotannossa työskentelevien naisten aloiksi katsotaan L'agriculture au féminin, Commission Européenne, 2002, ISBN 92-894-2036-7. a) kasvinviljely, b) kukkaviljely, c) oliivinviljely ja d) yhdistelmäviljely.
Sectors: The main sectors of employment for women in the rural economy and agricultural production are considered to be Agriculture : The Spotlight on Women, European Commission, 2002, ISBN 92-894-2036-7. (a) mixed grazing livestock, (b) horticulture, (c) olive growing and (d) mixed crops.
Näillä neljällä alalla naisten osuus on 31 % kokonaistyövoimasta ja heidän osallistumisensa on 36–39 %.
In these four sectors, women provide 31% of total labour and their contribution ranges from 36% to 39%.
Näillä aloilla erot miesten ja naisten työllisyydessä ovat pienimmät.
It is in these sectors that the gap between men's and women's employment is narrowest.
Tätä vastoin alat, joilla naisia työskentelee vähiten, ovat seuraavat: a) viljan ja viljatuotteiden erikoistunut tuotanto, b) oliivipuiden erikoistunut viljely, c) nautakarjan sekakasvatus, d) vuohien ja lampaiden kasvatus ja e) sikojen ja siipikarjan kasvatus.
By contrast, the sectors in which fewer women work are: (a) holdings specialising in cereals, (b) holdings specialising in olive trees, (c) mixed cattle, (d) sheep and goats, and (e) pigs and poultry.
Naisten osuus yhteistuotannosta ja -työvoimasta on 22–28 %.
Women's contribution to total production and labour ranges from 22 % to 28%.
Työaika: Maaseutualueilla ei ole mahdollista määrittää työtä tarkasti paikan ja ajan suhteen.
Working time: In rural areas it is not possible clearly to define work in terms of place and time.
Merkittävä osa tästä työstä ei ole näkyvää.
A significant part of this work is not visible.
Ammattityöhön ja kotitöihin käytettävä aika sekä henkilökohtainen vapaa-aika ulottuvat toistensa päälle.
Time spent working on the farm, in the home, free or personal time overlap.
Työajan käsitettä, jota yleensä käytetään palkkatyön määrittämiseen, ei voida soveltaa sellaisenaan maatalouteen ja erityisesti naisiin, jotka työskentelevät maataloudessa kumppaninsa alaisuudessa.
The concept of duration of work normally used in describing paid employment cannot be transferred to farming and particularly not to women working in agriculture as partners.
Osa-aikatyö on yleisempää naisilla kuin miehillä.
Part-time employment is more common among women than men.
Vain 12 % naismaanviljelijöistä työskentelee täysipäiväisesti (vastaava osuus miehillä on 27 %), ja 54 % osa-aikatyössä (miehistä 43 %).
Only 12% of women farmers are in full-time employment (compared with 27% for men) and 54% are in part-time employment (compared with 43% for men).
Tästä huolimatta on korostettava jälleen, että tilanne vaihtelee jäsenvaltioittain.
Despite that, it must be stressed once again that the picture varies from one Member State to another.
Kärjessä on Tanska, jossa 40 % naisista työskentelee täysipäiväisesti maatalousalalla, ja seuraavana Belgia 30 %:n osuudella ja sitä seuraavana Irlanti.
Denmark comes top with 40% of women working full time in agriculture, followed by Belgium and Ireland with 30%.
Ääripäässä ovat Kreikka 4 %:n osuudella ja Italia 7 %:n osuudella.
At the bottom are Greece with 4% and Italy with 7%.
Osa-aikatyön luonne vaihtelee maittain, ja se on usein tilapäistyötä tai kausityötä.
Part-time employment varies from one country to another as to its nature and often takes the form of temporary or seasonal employment.
Osa-aikatyötä esiintyy aloittain etupäässä suurilla ja vakailla viinintuotantotiloilla, hedelmän- ja sitrushedelmänviljelytiloilla, viljatuotteiden viljelyssä ja oliivinviljelyssä.
Part-time working features mainly on large, permanent holdings, in wine production, fruit and citrus growing, production of cereals and olive growing.
Tätä vastoin sikojen, siipikarjan ja nautakarjan kasvatuksessa, maidontuotannossa ja kukkaviljelyssä naiset tekevät osa-aikatyötä suurempia tuntimääriä.
By contrast, the hours worked by women in pig and poultry farming, milk production and horticulture are longer than part-time employment.
Document Ref: V/7228/93-EN. : Taloudellisesti aktiivisten naismaanviljelijöiden palkkatasoa on lähes mahdotonta mitata, mikä johtuu puutteellisista tiedoista.
Document Ref.: V/7228/93-EN : The levels of pay of economically active women farmers are almost impossible to calculate given the lack of information.
Monet naiset (ennen kaikkea perinteisissä perheyrityksissä tai ‑tiloilla pitkälti ruumiillisessa työssä työskentelevät naiset) eivät saa lainkaan rahallista korvausta, koska heidän työnsä on osa perheen yhteistulojen hankkimista.
For many women (mainly those working on traditional, manual labour-intensive family holdings or farms) there is no 'pay' in terms of money as the work they do is a contribution to the family income as a whole.
Silloin kun palkkioita maksetaan (vuokratyöntekijöille), palkat ovat erittäin pieniä, koska yleensä kyseessä on "alempiarvoinen" osa-aikatyö aloilla, joilla yleisesti maksetaan pientä palkkaa.
Moreover, when they are paid a wage, it is extremely low because, as a rule, the work they do is of 'low status', part time and in sectors where low pay is the norm.
Elämänlaatu: On havaittu, että ei ole laadittu lainkaan toimintalinjoja naismaanviljelijöiden tukemiseksi ensisijaisen tärkeissä kysymyksissä, kun on kyse terveydestä (ennalta ehkäisevä terveydenhoito; sairaus-, vammaisuus-, työtapaturma- ja työkyvyttömyystapauksia koskevat säännökset puuttuvat; altistuminen vaarallisille aineille), psykologisesta tuesta, tiedottamisesta ja virkistyksestä.
Quality of life : There is a total lack of policy to support women farmers in areas of prime importance such as health (preventive medicine, lack of legislative provision in the event of illness, disability, industrial accidents, incapacity, exposure to hazardous substances etc.) as well as areas such as psychological support, information, or recreation.
Niin ikään puutteellisia ovat lastenhoitorakenteet ja muut sosiaaliset rakenteet, kuten julkinen liikenne, koulut ja muut perhe-elämään vaikuttavat rakenteet.
There is also a shortage of childcare facilities and other social facilities such as transport, schools etc. relating to family life.
Koulutus: Koulutusta koskevista tutkimuksista saadut tiedot ja tilastot keskittyvät ainoastaan maatiloja johtaviin viljelijöihin eikä kaikkiin maanviljelijöihin yhteensä, sekä naisiin että miehiin.
Education - training: Research data and statistics on education and training focus only on the managers of agricultural holdings and not on all farmers, men and women.
Erityisesti voidaan sanoa, että koulutustaso nousee, mutta naisten kohtaamat ongelmat ovat edelleen huolestuttavia.
Although it is possible to say that the level of education is improving; the situation of women is still one of concern.
Naiset saavat keskimäärin vähemmän koulutusta kuin miehet.
On average, women have less education than men.
On huomattava, että koulutus liittyy etupäässä teknologiaan ja talouteen ja se on pääsääntöisesti hyvin käytännönläheistä ja teknistä.
It consists mainly of technology and economics and, as a rule, it is purely practical and technical.
Naisista 95 % ja miehistä 87 % on saanut käytännön koulutusta, kun taas vain 2 % naisista ja 7 % miehistä on saanut täydellistä tai erikoistunutta maatalousalan koulutusta.
95% of women, as opposed to 87% of men, have had practical training while only 2% of women, as opposed to 7% of men, have had full specialised agricultural training.
Viime vuosikymmenen aikana täyden maatalousalan koulutuksen saaneiden naisten osuus on noussut vain 1 %:sta 2 %:iin.
Over the last ten years, the percentage of women who have had full agricultural training amounts to only 1 to 2%.
Kärkitilaa pitävät Ranska 9 %:n osuudella (miesten osuus 36 %) ja Luxemburg 8 %:n osuudella (miesten osuus 40 %), ja alemmalla tasolla ovat esimerkiksi Portugali 0 %:n osuudella (miesten osuus 1 %), Kreikka samoin 0 %:n osuudella (miesten osuus 0 %) ja Italia 1 %:n osuudella (miesten osuus 2 %).
In this respect, France leads the way with 9% (compared with 36% for men) and Luxembourg with 8% (compared with 40% for men) with countries such as Portugal with 0% (compared with 1% for men), Greece with 0% (compared with the same 0% for men) and Italy with 1% (compared with 2% for men) at the bottom of the scale.
B. Yhteisön politiikka ja eurooppalainen naismaanviljelijä • Asetukset
B. Community policies and European women farmers ∙ Regulations
Joukolla asetuksia Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta; neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta; neuvoston asetus (EY) N:o 1259/1999 yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja komission asetus (EY) N:o 1750/1999 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. määritellään ja keskitetään yhteisön tavoitteet ja toimet maaseudun kehittämiseksi.
A number of Regulations Council Regulation 1257/1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations, Council Regulation 1258/1999 on the financing of the common agricultural policy, Council Regulation 1259/1999 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy, Council regulation 1750/1999. , the main one being Regulation 1257/1999 on support for rural development, which set out Community objectives and measures for rural development, state that a number of measures and projects should be carried out by women to eliminate disparities and promote equal opportunities for men and women.
On korostettava, että vaikka asetuksissa viitataan yksityiskohtaisesti ja säännellään eri kysymyksiä, kuten nuorten viljelijöiden tilannetta ja heille myönnettäviä etuja, koulutusta ja ammatillista koulutusta sekä varhaiseläkkeitä, niissä ei oteta lainkaan huomioon näillä aloilla työskentelevien naisten kohtaamia erityisongelmia.
However, although the Regulations contain detailed references and provisions on matters such as the status of and benefits for young farmers, education and vocational training or early retirement, they make no provision for the particular problems faced by women in those areas.
Myös rakennerahastoja koskevassa asetuksessa Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999 rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä. todetaan, että rahastoista tuettavien toimien avulla olisi pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta ja edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.
The Regulation on the Structural Funds Regulation 1260/1999 laying down general provisions on the Structural Funds also stipulates that the Funds should assist in eliminating disparities and promoting equality between men and women in the measures they co-finance.
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla asiasta vastaava elin on Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR).
The fund responsible for agriculture and rural development is the EAGGF (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund).
Kyseisen rahaston kautta myönnetään varoja taantuville maaseutualueille (tavoite 2).
The fund intervenes in rural areas in decline (Objective 2).
On huomattava, että määritettäessä maaseutualueita taantuviksi otetaan huomioon tietyt kriteerit (asukastiheys, maataloudessa työskentelevien osuus, sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat, väestön ikääntyminen ja aktiivisen maataloustyövoiman väheneminen) ilman, että otettaisiin huomioon naisten osallistumista ja työllisyyttä, vaikka he ovat aktiivisen työväestön herkin osa.
To be designated rural areas in decline, certain factors, such as population density, rate of employment in agriculture, social and economic problems, ageing, diminishing population employed in agriculture, are taken into account but not the participation and employment of women, who are the most vulnerable section of the working population.
Tärkein naismaanviljelijöitä koskeva direktiivi on direktiivi 86/613/ETY miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella.
The main directive concerning women farmers is Directive 86/613/EEC on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood.
Tällä direktiivillä pyritään a) varmistamaan puolisoiden–kumppaneiden sosiaaliturva (vapaaehtoisiin maksuihin perustuva järjestelmä silloin kun he eivät kuulu puolison sosiaaliturvan piiriin), b) tunnustamaan puolisoiden–kumppanien työ (velvoittamatta jäsenvaltioita ryhtymään konkreettisiin toimiin), c) suomaan mahdollisuus tarjota tukea raskauden aikana ja helpottaa äitiyttä ja d) tarjoamaan mahdollisuuden turvautua oikeustoimiin edellä mainittujen oikeuksien turvaamiseksi.
This directive seeks to (a) provide social security for assisting spouses (system of voluntary contributions if not covered by their spouses social insurance), (b) recognise the work of assisting spouses (with no obligation on Member States to take specific action), (c) provide the opportunity to obtain help during pregnancy and facilitate maternity, and (d) provide legal redress to protect the above rights.
Tiukasti oikeudellisesta näkökulmasta katsottuna kaikki jäsenvaltiot ovat panneet tämän direktiivin täytäntöön.
From a strictly legal point of view, this directive is clearly implemented by all Member States.
Käytännön lopputulos ei kuitenkaan ole tyydyttävä direktiivin alkuperäisiin tavoitteisiin nähden, joilla tähdättiin puoliso–kumppani-järjestelmän konkreettiseen parantamiseen.
In practice, however, the result is not satisfactory in comparison with the original objectives of the directive which were to make a substantial improvement in the status of assisting spouses.
Suurimman ongelman muodostavat direktiivin äärimmäisen yleiset ja epäselvät sanamuodot ja ennen kaikkea sosiaaliturvan osalta se, että puoliso-kumppanien samojen tai johdettujen oikeuksien määritteleminen jätetään jäsenvaltioiden harkinnan varaan.
The main problem is that the directive is worded in very general and vague terms, particularly in regard to social security where it is left to the Member States' discretion to decide whether assisting spouses should have their own rights or derived rights.
Kyseisen direktiivin kattamien eri säännösten laajan soveltamisalan vuoksi on erittäin vaikeaa määrittää, kuinka pitkälle kukin kansallinen lainsäädäntö on täysin yhteisön oikeuden mukaista.
Owing to the broad scope of the various rules incorporated in this directive, it is extremely difficult to determine to what extent national legislation is totally consistent with Community law.
Euroopan komission kyseisen direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden kansallisessa oikeusjärjestyksessä laatiman viimeisimmän kertomuksen KOM(94) 163. perusteella voidaan muodostaa hyvin yleinen kokonaiskuva EU:n tilanteesta.
The Commission's latest report COM(94) 163 on the implementation of the directive in Member States' national law provides a very general picture of the situation in the Union.
Joidenkin maiden kansallisessa lainsäädännössä naismaanviljelijöiden (puolisot–kumppanit) katsotaan kuuluvan yleiseen sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmään (Belgia, Tanska, Alankomaat).
In a number of countries, national law incorporates women farmers into the general social security and pension schemes (Belgium, Denmark, the Netherlands).
Saksassa tarjotaan johdetut oikeudet sosiaaliturvan osalta ja naismaanviljelijät kuuluvat yleiseen eläkejärjestelmään.
In Germany, women farmers have derived rights for social security but are incorporated into the general pension scheme.
Espanja ja Ranska tarjoavat niin ikään johdetut oikeudet sosiaaliturvan ja eläkkeiden osalta.
In Spain and France, they also have derived rights for both social security and pensions.
Irlanti edellyttää johdettuja oikeuksia eläkkeissä mutta ei sosiaaliturvassa.
In Ireland, they have derived pension rights but not social security rights.
Kreikassa sosiaaliturva on pakollinen toiselle puolisoista, mikä luo johdetut oikeudet toiselle puolisolle, kun taas eläke myönnetään vain maanviljelijä-äideille, vieläpä monilapsisille.
In Greece, social security is mandatory for one spouse, giving the other derived rights, while pensions are provided only for women farmers who are mothers of several children.