natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämänsuuntainen kehitys näyttää nopeutuneen viime vuosina: vastustuskykyisiä bakteereja esiintyy yhä enemmän ja niiden multiresistenssi lisääntyy jatkuvasti.
There seems to have been a speeding up in the last few years: an increase in the frequency of resistant bacteria and an increase in their multiresistance.
Asia koskee nykyisin kaikkia bakteereja ja kaikkia antibioottiryhmiä.
Resistance now affects the entire population of bacteria and all families of antibiotics.
Tästä on äärimmäisen vakavat seuraukset terveyden kannalta (sekä ihmisten että eläinten infektioiden hoidon kannalta).
This has extremely serious implications in respect of health (treating human and animal infections), and financial cost to the community.
Antibiootit menettävät tehoaan ja taudit, joiden jo luultiin olevan hallinnassa, leviävät uudelleen.
Antibiotics lose their effectiveness and diseases which had apparently been overcome make a reappearance.
Pariisissa on havaittu, että joka toinen korvatulehdus ei enää reagoi penisilliiniin.
In Paris one in every two cases of otitis no longer reacts to penicillin.
Vaarat ovat vielä suuremmat kehitysmaissa.
The threat is even greater in the developing countries.
Ruttobasilli, joka on näihin päiviin asti ollut herkkä kaikille antibiooteille, on tullut erittäin vastustuskykyiseksi.
The plague bacillum which up till now was sensitive to all antibiotics has a high risk of becoming resistant.
Thaimaassa kolmella tärkeimmällä malarialääkkeellä ei ole enää mitään vaikutusta.
In Thailand, the three main anti-malaria drugs are completely ineffective.
Aasiassa 10 prosenttia tuberkuloosikannoista on vastustuskykyisiä kaikkein tehokkaimmille antibiooteille.
In Asia 10% of strains of tuberculosis can resist the most powerful antibiotics.
Koska näillä mailla ei ole varoja käyttää uusimpia ja kalleimpia antibiootteja, vastustuskykyyn liittyvä ongelma pahentaa jo ennestään heikkoa terveystilannetta vielä lisää.
As these countries do not have the funds to use the most up-to-date and expensive antibiotics the scourge of resistance is aggravating what is already a precarious health situation.
Resistenssin huima kohoaminen jätettiin pitkään huomiotta etenkin terveydenhoitohenkilökunnan keskuudessa.
The steep rise in resistance was long ignored, in particular by the medical profession.
Lääketeollisuus kehitti vuosien 1950 ja 1990 välillä uusia antibiootteja ja antoi ymmärtää, että edistys jatkuisi loputtomiin ja että tiede jäisi niskan päälle.
The drugs industry developed new antibiotics between 1950 and 1990 which gave the impression that this process would continue and that science would win.
Mikrobit ovat nyt kuitenkin ottamassa ylivallan ihmisestä.
But today the microbes are catching up on us.
Mitä suurempi vastustuskyky on sitä enemmän määrätään uusia antibiootteja, jotka puolestaan edistävät uuden resistenssin ilmaantumista.
The greater the resistance the more we prescribe new antibiotics which generate new forms of resistance; this is a vicious circle.
Resistenssi näyttää näin ollen lisääntyvän ikiliikkujan tavoin.
It is vital that we save what we can of the efficacy of the antibiotics we now have by restricting the propagation of new resistance in the various fields in which antibiotics are used.
On äärimmäisen tärkeää suojella sitä, mikä vielä on suojeltavissa nykyisin käytössämme olevien antibioottien toiminnassa.
Reducing antibiotics consumption is a task for everyone: the medical and veterinary professions, the general public, patients, livestock and arable farmers etc.
On rajoitettava uudenlaisen resistenssin leviämistä antibioottien eri käyttöaloilla.
However, as in the case of global production phenomena, the risk of bacterial resistance has not yet been enough to cause changes in behaviour.
Tämä suositus koskee mikrobilääkkeiden käyttöä ihmisten lääkinnässä.
This recommendation relates to the use of antimicrobial agents in human medicine.
II. LISÄÄNTYNEEN VASTUSTUSKYVYN SYYT
THE REASONS FOR THE GROWTH OF RESISTANCE
Syynä on antibioottien liiallinen kulutus ja niiden käytön jokapäiväistyminen Euroopassa ja koko maailmassa.
At fault is the overconsumption of antibiotics in Europe and in the world and their widespread use.
Sen lisäksi, että antibiootteja käytetään ihmisten ja eläinten lääkinnässä (hoitotarkoituksiin), niitä käytetään myös kasvun edistäjinä kotieläintuotannossa, kasvinsuojeluaineena maanviljelyssä ja viime aikoina myös muuntogeenisissä organismeissa.
In addition to human and veterinary medicine (for therapeutic purposes) antibiotics are used as growth promoters in livestock farming and as plant protection agents and recently in GMOs.
Tuoreimmat tiedot antibioottien käytöstä kertovat, että Euroopan unionissa käytettiin vuonna 1997 10 493 tonnia antibiootteja, joista 52 prosenttia suunnattiin ihmiskäyttöön ja 48 prosenttia eläinkäyttöön (tästä luvusta puolestaan 33 prosenttia eläinlääkintään ja 15 prosenttia kasvun edistämiseen).
The most recent data show that 10 493 tons of antibiotics were used in the EU in 1997, 52% in humans and 48% in animals (33% in veterinary medicine and 15% as growth promoters).
Vuosina 1981–1992 kulutus kasvoi Euroopan unionissa keskimäärin 3,7 prosenttia vuodessa.
Between 1991 and 1992 consumption increased by an average of 3.7% a year in the EU.
A. Antibioottien käyttö ihmisten lääkintään
A. Human use of antibiotics
Antibiootteja käytetään ihmisillä lähinnä hoitotarkoituksiin.
Antibiotics are used in humans principally for therapeutic purposes.
Ensimmäiset antibioottiresistenssit havaittiin sairaalaympäristössä (20 prosenttia lääkemääräyksistä).
The first cases of resistance to antibiotics occurred in hospitals (20% of prescriptions).
Antibiootteja käytetään myös ennaltaehkäisyyn (kirurgiassa erityisesti infektioriskin ennaltaehkäisyyn).
Antibiotics are also used for preventive purposes (in surgery in particular to prevent the risk of infection).
Järjestelmällisen ennaltaehkäisevän hoidon tehon katsotaan kuitenkin nykyisin olevan kyseenalainen.
However, the effectiveness of automatic preventive treatment has now been questioned.
Vastustuskykyisiä infektioita on ilmennyt myös sairaaloiden ulkopuolella, ja ne liittyvät yhtäältä antibioottien liikakäyttöön ja toisaalta liian lyhyisiin tai liian pitkiin ja toisinaan väärin annosteltuihin hoitoihin.
Resistant infections have also appeared outside hospitals related to both the overconsumption of antibiotics and to courses of treatment which were either too short or too long and sometimes at the wrong dosage.
Tulehdusten hoidossa antibioottien käytöstä on tullut tapa, eräänlainen refleksi, vaikka se usein on täysin tehotonta.
Taking antibiotics has become a knee-jerk reaction to infection, but is often unnecessary.
Esimerkiksi virusinfektioiden yhteydessä antibioottien käyttö on hyödytöntä, koska ne tehoavat vain bakteereihin.
For example, where the infection is of viral origin, antibiotics are pointless as they only work on bacteria.
Antibiootteja kuitenkin määrätään järjestelmällisesti sillä varjolla, että "koskaan ei tiedä", tai infektion leviämisen ehkäisemiseksi tai potilaan rauhoittamiseksi ennen kuin edes on diagnosoitu tulehduksen aiheuttanut mikro-organismi (saadaan nykyisin selville 2–3 päivässä).
Antibiotics are, however, automatically prescribed on the grounds that ‘you never know’ or to ‘prevent secondary infection’ or to reassure the patient, even before the micro-organism responsible for the infection has been identified (now possible within 2 or 3 days).
Diagnoosin puuttuessa lääkärit määräävät vahvempia, uudempia ja laajakirjoisempia antibiootteja.
In the absence of any such diagnosis, doctors now prescribe stronger, more recent and broad spectrum antibiotics.
Ranskalaiset tai englantilaiset yleislääkärit määräävät antibiootteja 94 prosentissa tapauksista, joissa potilas tulee vastaanotolle angiinaepäilyn takia!
French and British GPs prescribe antibiotics in 94% of sore throat cases!
Lääkärit määräävät antibiootteja mielellään myös lieviin tulehduksiin ehkäistäkseen mahdollisia komplikaatioita ja suojautuakseen mahdollisilta jatkotoimilta.
Even in the case of mild infections doctors prefer to prescribe antibiotics in order to avoid any complications and any possible health or legal complications.
Yleislääkärit työskentelevät yhä useammin suuren paineen alaisina.
General practitioners are also under severe pressure.
Potilailla on usein ennakkokäsitys tulehdukseen tarvitsemastaan hoidosta.
Patients often have a preconceived idea of the treatment they need if they have an infection, feel neglected if antibiotics are not prescribed and go to another doctor.
He tuntevat itseään loukatun, jollei heille määrätä antibiootteja, ja vaihtavat lääkäriä.
Pharmaceutical laboratories influence the choice of drugs and often encourage over-prescription.
Lääkelaboratoriot vaikuttavat lääkkeiden valintaan ja houkuttelevat usein määräämään lääkkeitä ilman tarvittavaa näyttöä.
Failure to complete courses of antibiotics and poor hygiene also encourage the transmission of resistant bacteria.
Antibioottien epäasianmukainen käyttö ja heikko hygienia edistävät myös vastustuskykyisten bakteerien leviämistä.
Patients do not always scrupulously follow prescriptions; they stop taking the drugs when they feel cured etc.
Potilaat eivät aina noudata tarkasti lääkemääräyksiä: he keskeyttävät hoidon tuntiessaan itsensä terveiksi, jne. Käytetyt annokset ovat usein liian pieniä, jotta hoito tehoaisi, mutta riittävän suuria, jotta tietyt vastustuskykyiset bakteerit pääsevät valikoitumaan.
Doses taken are often too low to affect a complete cure but enough to select resistant bacteria.
Lisäksi joissakin maissa antibiootteja, etenkin paikallisesti käytettäviä antibiootteja, myydään reseptivapaasti.
Moreover, in some countries antibiotics are available over the counter without prescription, especially in the case of those for local use.
B. Antibioottien käyttö eläimillä
B. Use of antibiotics in animals
Elintarviketeollisuus alkoikin 40- ja 50-luvuilla käyttää säännöllisesti antibiootteja eläinrehuissa kasvun edistäjinä tuottavuutensa lisäämiseksi.
In the forties and fifties the agri-foodstuffs industry therefore began to use antibiotics as a regular feed additive as growth promoters to increase productivity.
Antibioottien käyttö kotieläintuotannossa ei kuitenkaan ole laadun tae.
The use of antibiotics in livestock breeding is not, however, a guarantee of quality.
Pikemminkin päinvastoin – niitä käytetään usein puutteellisen hygienian ja puutteellisten karjanhoitomenetelmien vastapainoksi.
On the contrary, they are often used to cover up for low hygiene and husbandry practices.
Erityisen laatumerkinnän saaneiden tuotteiden ja luomutuotteiden tuotannossa antibiootteja saa kuitenkin käyttää vain hoitotarkoituksiin.
In quality label and organic farming their use is strictly limited to therapeutic purposes.
Antibioottien liikakäyttö kotieläintuotannossa liittyy siis nykyiseen tehomaatalouteemme.
The overconsumption of antibiotics is therefore linked to intensive livestock farming.
Eläinten vastustuskykyiset bakteerit pystyvät siirtymään suoraan ihmiseen.
For the resistant bacteria in animals can be transmitted direct to human beings.
Ihmisten sairauksien hoitoon tarkoitettujen antibioottien tehon on huomattu heikentyneen ja ihmisillä on todettu vastustuskykyä niille.
The effectiveness of antibiotics for human diseases has thereby been reduced and resistance has begun to appear in humans.
Resistenssin lisääntymisestä tehokarjataloudessa aiheutuvat vaarat terveydelle havaittiin jo 60-luvun lopulla (Swan-komitean selvitys, Yhdistynyt kuningaskunta), ja Maailman terveysjärjestö WHO on kiinnittänyt niihin huomiota vuodesta 1977 alkaen "Antibioottien käyttö eläinten kasvun edistäjinä olisi keskeytettävä välittömästi.
The health risk from the increased resistance in intensive livestock farming were revealed in the late sixties (UK Swann Committee) and highlighted by the WHO in 1977 The massive use of antibiotics for fattening animals must be stopped immediately.
Se on heikentänyt ihmisten vastustuskykyä tulehdusten aiheuttajille, jotka ovat tulleet vastustuskykyisiksi antibiooteille."
It has led to the weakening of human beings towards infectious agents which have become resistant to antibiotics.
Kaksikymmentä vuotta myöhemmin WHO totesi, että antibioottien käyttö kotieläintuotannossa on suorassa yhteydessä ihmiseen tarttuvien antibiooteille vastustuskykyisten bakteerikantojen lisääntymiseen. .
Twenty years later the WHO announced that there was a direct link between the use of antibiotics in livestock rearing and the increase in antibiotic resistant strains contaminating humans. .
Euroopan komissio on jo kieltänyt joidenkin antibioottien käytön eläinten kasvun edistäjinä.
The Commission has already banned the use of a number of antibiotics as growth promoters in animals.
Tietyt aineet ovat kuitenkin vielä sallittuja, ja niihin on puututtava yhteisön toimin mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan yleisen strategian yhteydessä.
Some substances are however still permitted and must be dealt with by Community action within the global strategy for combating antimicrobial resistance.
C. Antibioottien käyttö kasvinviljelyssä
C. Use of antibiotics in farming
Antibiootteja on käytetty jo useiden vuosikymmenten ajan viljelykasvien suojelussa (kemiallisten kasvinsuojeluaineiden sijasta).
For decades antibiotics have been used to protect crops (instead of chemical pesticides).
Jo varhain havaittiin, että kasveista löytyneissä patogeenibakteereissa ilmeni vastustuskykyä antibiooteille.
Resistance in pathogenic bacteria affecting plants was noted from an early stage.
Samaan tapaan kuin käytettäessä antibiootteja eläimillä, myös tämä ilmiö aiheuttaa vaaraa terveydelle, kun resistenssigeenejä kehittyy ja ne siirtyvät ihmisten ja eläinten patogeenibakteereihin.
As in the case of animals, this involves health risks associated with the development of resistant genes and their transfer to bacteria which are pathogenic to humans and animals.
Osa jäsenvaltioista on kuitenkin kieltänyt antibioottien käytön kasvinsuojelussa.
Some Member States have however banned the use of antibiotics for plant health protection.
Nämä toimenpiteet voitaisiin yhdenmukaistaa ja ulottaa muihin maihin yhteisön lainsäädännöllä.
Community legislation would harmonise these measures and extend them to other countries.
Nämä geenit voivat kuitenkin siirtyä kasveista eläinten tai ihmisten suoliston bakteereihin.
But these genes can migrate from plants to the bacteria in the animal or human digestive tract.
Vaikka biotekniikkayritykset nykyisin vakuuttavatkin, että ne eivät enää käytä näitä resistenssigeenejä, niitä kuitenkin esiintyy edelleen puolessa viljellyistä, kokeilluista tai lupaa odottavista siirtogeenisistä kasveista.
Although biotechnology firms are now assuring us that they no longer use these resistant genes, they are still contained in half the transgenic plants which are being grown, on trial or in the process of authorisation.
Muuntogeenisten organismien kehittäminen siis myötävaikuttaa bakteerien vastustuskykyä koskevaan ongelmaan.
The development of GMOs is therefore playing its part in the problem of bacterial resistance.
Sen vuoksi olisi mahdollisimman pian tehtävä tällainen lainsäädäntöaloite.
This does not constitute a legal ban on these genes, which should be taken in hand immediately.
– vahvistetaan mikrobilääkeresistenssin ja mikrobilääkkeiden kulutuksen seurantajärjestelmiä
- Strengthening systems for monitoring antimicrobial resistance and the consumption of antimicrobial agents
– saatetaan voimaan mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä koskevat valvonta- ja ennaltaehkäisytoimenpiteet
- applying control and prevention measures relating to the prudent use of antimicrobial agents
– edistetään terveysalan ammattilaisten koulutusta mikrobilääkeresistenssiongelmasta
- promoting education and training for health professionals in the problem of antimicrobial resistance and
– tiedotetaan väestölle mikrobilääkkeiden maltillisen käytön tärkeydestä.
- informing the general public of the importance of the prudent use of antimicrobial agents.
Lääkemääräykset on annettava todellisen eikä oletetun diagnoosin jälkeen.
Prescriptions must be issued after a genuine diagnosis rather than an assumption.
On tärkeää kehittää diagnoositestejä, joilla bakteerilajeja ja antibioottiresistenssigeenejä voidaan tunnistaa nopeasti, jotta antibiootteja pystyttäisiin määräämään kohdennetummin.
The proposal for developing rapid diagnosis tests to identify bacterial species and to identify antibiotic resistance genes is very important so that better targeted antibiotics may be prescribed.
Resistenssigeenien ja bakteerien herkkyys antibiooteille on kuitenkin testattava sekä laboratorio-olosuhteissa että todellisuudessa.
However, the sensitivity of resistance genes and bacteria to antibiotics has to be tested in both laboratory and real time conditions.
Kliininen kokemus on välttämätöntä, sillä eihän kyse ole koeputkien vaan potilaiden hoitamisesta; resistenssiongelmaa ei voida jättää yksin mikrobiologien harteille.
Clinical experience is vital as doctors are treating patients not test tubes: the problem of resistance cannot be left to the microbiologists alone.
Sitä vastoin tässä asiakirjassa kaikenkattavasti läsnä oleva rokotuskysymys ei mielestämme välttämättä kuitenkaan ole se ratkaisevin.
On the other hand, the repeated references to vaccination in the document do not seem obviously relevant.
Rokotusohjelmia on sovellettava järkevästi, mutta on muistettava, että myös rokotteita kohtaan on resistenssiä ja että niiden tehoa ei ole aina todistettu.
If immunisation programmes are to be carried out rationally we also have to realise that there is resistance to vaccines and that their effectiveness is not always proven.
Rokotteet eivät siis muodosta yleislääkettä, joka toimisi vaihtoehtona antibiooteille.
Vaccines are not therefore a panacea or an alternative to antibiotics.
Lääketeollisuuden vaikutusta terveydenhuollon ammattilaisiin on pyrittävä rajoittamaan mahdollisimman hyvin, koska näille yrityksille on kaupallista etua antibioottien myynnistä.
The influence of the pharmaceuticals industry over health professionals has to be kept a minimum as these firms have a commercial interest in selling antibiotics.
Tämän vuoksi lääkäreille suunnattua lääkemainontaa on valvottava sen kaikissa muodoissa.
Control of medical advertising in all forms to the medical profession is therefore needed.
Lisäksi kaiken lääketieteellisen koulutuksen on oltava lääketeollisuudesta riippumatonta.
All medical training has to be independent of the drugs industry.
Lopuksi todettakoon, että komission on äärimmäisen tärkeää tehdä mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan yleisen strategiansa yhteydessä ehdotus yhteisön lainsäädännöstä, jolla pyritään vähentämään mikrobilääkkeiden käyttöä muilla aloilla (eläinlääkintä, eläinrehut, kasvinsuojelu) sekä resistenssigeenien käyttöä muuntogeenisissä organismeissa tai jopa kieltää se kokonaan.
The Commission, under its global strategy for action against antimicrobial resistance must initiate a framework proposal for Community legislation to reduce or prohibit the consumption of antimicrobial agents in other fields (veterinary medicine, animal feedingstuffs, plant health protection) and resistance genes in GMOs.
10. lokakuuta 2001 LOPULLINEN A5-0319/2001 ***II
10 October 2001 FINAL A5-0319/2001 ***II
Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla
on the Council common position for adopting a European Parliament and Council decision on Community incentive measures in the field of employment
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta
Committee on Employment and Social Affairs
Parlamentti hyväksyi 14. helmikuuta 2001 pitämässään istunnossa kantansa ensimmäisessä käsittelyssä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla ( KOM(2000) 459 – 2000/0195(COD)).
At the sitting of 14 February 2001 Parliament adopted its position at first reading on the proposal for a European Parliament and Council decision on Community incentive measures in the field of employment ( COM(2000) 459 - 2000/0195 (COD)).
Parlamentin puhemies ilmoitti 12. maaliskuuta 2001 pidetyssä istunnossa vastaanottaneensa muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla ja lähettäneensä sen työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaan ( KOM(2001) 124 – C5-0085/2001 – 2000/0195(COD)).
At the sitting of 12 March 2001 the President of Parliament announced that the amended proposal for a European Parliament and Council decision on Community incentive measures in the field of employment had been received and referred to the Committee on Employment and Social Affairs ( COM(2001) 124 - C5-0085/2001 - 2000/0195(COD)).
Parlamentin puhemies ilmoitti 5. heinäkuuta 2001 pidetyssä istunnossa vastaanottaneensa yhteisen kannan ja lähettäneensä sen työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaan (8432/1/01 – C5‑0294/2001 ).
At the sitting of 5 July 2001 the President of Parliament announced that the common position had been received and referred to the Committee on Employment and Social Affairs (8432/1/01 - C5-0294/2001 ).
Valiokunta oli nimittänyt 17. toukokuuta 2001 pitämässään kokouksessa esittelijäksi Anne Elisabet Jensenin.
The committee had appointed Anne Elisabet Jensen rapporteur at its meeting of 17 May 2000.
Valiokunta käsitteli yhteistä kantaa ja luonnosta suositukseksi toiseen käsittelyyn 3. toukokuuta, 11. syyskuuta ja 8.–9. lokakuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
The committee considered the common position and the draft recommendation for second reading at its meetings of 3 Mai, 11 September and 8/9 October 2001.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi yksimielisesti.
At the last meeting it adopted the draft legislative resolution unanimously.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Winfried Menrad (varapuheenjohtaja), José Ribeiro e Castro (varapuheenjohtaja), Anne Elisabet Jensen (esittelijä), Jan Andersson, María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Roberto Felice Bigliardo, Theodorus J.J. Bouwman (Ian Stewart Hudghtonin puolesta), André Brie (Sylviane H. Ainardin puolesta), Philip Bushill-Matthews, Luciano Caveri, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Fiorella Ghilardotti, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Richard Howitt (Proinsias De Rossan puolesta), Stephen Hughes, Ioannis Koukiadis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Manuel Medina Ortega (Elisa Maria Damiãon puolesta), Claude Moraes, Mauro Nobilia, Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Tokia Saïfi, Herman Schmid, Peter William Skinner (Karin Jönsin puolesta), Miet Smet, Ilkka Suominen, Helle Thorning-Schmidt, Ieke van den Burg, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler ja Sabine Zissener (David Sumbergin puolesta).
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman; Winfried Menrad and José Ribeiro e Castro, vice-chairmen; Anne Elisabet Jensen, rapporteur; Jan Andersson, María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Roberto Felice Bigliardo, Theodorus J.J. Bouwman (for Ian Stewart Hudghton), André Brie (for Sylviane H. Ainardi), Philip Bushill-Matthews, Luciano Caveri, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Fiorella Ghilardotti, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Richard Howitt (for Proinsias De Rossa), Stephen Hughes, Ioannis Koukiadis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Manuel Medina Ortega (for Elisa Maria Damião), Claude Moraes, Mauro Nobilia, Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Tokia Saïfi, Herman Schmid, Peter William Skinner (for Karin Jöns), Miet Smet, Ilkka Suominen, Helle Thorning-Schmidt, Ieke van den Burg, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler and Sabine Zissener (for David Sumberg).
Suositus toiseen käsittelyyn jätettiin käsiteltäväksi 10. lokakuuta 2001.
The recommendation for second reading was tabled on 10 October 2001.