natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koska keskustelut ovat vielä kesken, olisi ennenaikaista arvioida mahdollista tulosta.
As the discussion is still underway, it would be premature to anticipate the possible outcome.
Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin jo sanoa, että kaikkien hintojen vakauden määritelmien tärkeimpänä tavoitteena on vakauttaa pitkän aikavälin inflaatio-odotukset ja että nykyinen määritelmä on toiminut erittäin hyvin vaikeissa oloissa rahaliiton alusta lähtien.
However, what can be stated already today is that the most important aim of any definition of price stability is to stabilise long term inflation expectations and that the current definition has served very well under the difficult conditions since the beginning of monetary union.
Onko deflaation vaara olemassa joissakin euroalueen maissa?
Is there a risk of deflation in some euro area countries?
Katsotteko, että yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi HICP antaa oikean käsityksen tästä vaarasta?
Do you think the Harmonised Index of Consumer Prices -HICP- gives a good indication and measure of this risk?
Miten deflaation suhteen on paras menetellä ja mikä rooli keskuspankilla pitäisi olla tässä tilanteessa?
How is it best to cope with deflation and what should the role of the central bank be in this situation?
Tarkastelkaamme ensin inflaatioasteiden nykytilannetta.
Let me start with the current situation regarding inflation rates.
Eurostatin mukaan euroalueen keskimääräinen inflaatioaste oli 2,4 % maaliskuussa 2003.
According to Eurostat the average inflation rate in the euro area stood at 2.4% in March 2003.
Inflaatioaste oli alhaisin Saksassa ja Belgiassa.
The countries with the lowest inflation rates were Germany and Belgium.
Saksan inflaatioaste oli 1,2 % ja Belgian 1,7 %.
Germany’s inflation rate was 1.2% and Belgium’s 1.7%.
Jos otamme huomioon sen, että inflaatiota mitattaessa arviot saattavat olla hieman liian suuria, yli 1 prosentin suuruinen inflaatioaste näyttää tarjoavan riittävän turvamarginaalin deflaation varalta.
If we take into account the possibility of an upward bias in the measurement of inflation, inflation rates above 1% seem to contain an adequate safety margin against deflation.
Siten nykyiset tiedot eivät anna aihetta huoleen, mutta tilannetta on tarkkailtava huolellisesti.
Thus, the current data do not send alarming signals, but the situation has to be closely monitored.
Kysymykseen siitä, antaako yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi HICP mielestäni oikean käsityksen deflaation vaarasta, haluaisin vastata toteamalla, että HICP kuvaa nykyistä inflaatiokehitystä ehdottoman luotettavasti mutta että se ei voi kertoa tulevista deflaatioriskeistä.
With regard to the question whether I think that the HICP gives a good indication and measure of the risk of deflation, let me answer by saying that the HICP captures current inflation developments absolutely reliably, but it cannot report future risks of deflation.
Siten HIPC-tiedot on yhdistettävä muista lähteistä saataviin tietoihin, mukaan luettuna monet raha- ja finanssipoliittiset sekä muut taloudelliset indikaattorit.
Hence, the information from the HIPC must be combined with information from other sources, including a wide range of monetary, financial and other economic indicators.
Erityisesti finanssipoliittiset muuttujat ovat tärkeitä, koska deflaation syynä ovat usein rahoitusmarkkinoiden vakausongelmat, jotka ovat kasaantuneet aikaisemmin ja jotka sitten vaativat pitkään kestävän korjausprosessin.
Especially financial variables are important because deflation often has its source in financial stability problems which have built up in the past and which then require a longer lasting correction process.
Parhaan käsityksen antavat kuitenkin taloudelliset ennusteet.
A main indication, however, is given by economic projections.
EKPJ:n ennustemenettely on paraikaa meneillään, joten kevään makroekonomisen ennusteen tulokset eivät vielä ole saatavilla.
The forecasting procedure of the Eurosystem is under way right now, thus the final results of the Spring Broad Macroeconomic Projection Exercise are not yet available.
Keskeiset indikaattorit viittaavat kuitenkin siihen, että voimme vuonna 2003 odottaa vain vähäistä taloudellista kasvua.
However, leading indicators suggest that we should only expect a modest rate of economic growth in 2003.
Loppuvuoden talouskasvun kehitystä on tällä hetkellä erityisen vaikea ennustaa, koska vallitseva epävarmuus on poikkeuksellinen.
The evolution of economic growth for the rest of this year is particularly difficult to foresee at the moment, given the exceptional degree of uncertainty.
EKPJ:n perusnäkemys on edelleen, että vuoden 2003 toisella puoliskolla alkaa lievä kasvu, johon liittyy epävarmuuden väheneminen.
The Eurosystem’s baseline scenario continues to be one of a moderate recovery associated with diminishing uncertainty, starting in the second half of 2003.
Siten deflaatiokehityksen vaaran pitäisi myös vähetä.
Thus, the risk of deflationary developments should diminish as well.
Yksityiskohtien osalta haluaisin viitata Euroopan komission ennusteeseen, jossa yhdytään tähän näkemykseen, koska siinä ennustetaan Saksan inflaatioasteeksi tälle ja ensi vuodelle yli 1 % (1,3 ja 1,2 %).
For details let me refer to the forecast of the European Commission, which shares this view, as it forecasts inflation rates in Germany above 1% for this year and next year (1.3% and 1.2%, respectively).
Belgian osalta siinä ennustetaan hiukan suurempaa inflaatioastetta (1,4 % ja 1,3 %).
For Belgium it forecasts slightly higher inflation rates at 1.4% and 1.3%, respectively.
Palatakseni kysymykseen siitä, onko deflaation vaara olemassa, voin todeta, että siitä ei ole nähtävissä merkkejä.
To come back to the question whether there is a risk of deflation, there are no indications in that direction.
Muiden tärkeiden indikaattorien kuin HICP:n (kuten rahan määrä) kehitys vahvistavat, että olemme kaukana deflaatiosta.
Developments in other important indicators besides the HICP, such as money, confirm that we are far away from deflation.
Keskuspankin on kuitenkin oltava valppaana aina, myös silloin, kun deflaation riski näyttää kaukaiselta.
A central bank, however, always needs to be vigilant, even at times when the risk of deflation seems remote.
Tämänhetkiset näkymät, joiden mukaan vuoden toisella puoliskolla päästään lievään kasvuun, rahan määrä kasvaa eikä rahoitusmarkkinoiden vakauteen liittyviä ongelmia ole, eivät viittaa siihen, että euroalueen maissa olisi meneillään deflatorista kehitystä.
The current outlook with the most likely scenario of a moderate recovery in the second half of this year, strong money growth and the absence of major financial stability problems, however, does not point towards a deflationary development in euro area countries.
On vaikea sanoa, mikä rooli keskuspankilla voi olla deflatorisessa tilanteessa, koska keskuspankin pääasiallinen väline, korkokanta, menettää tuollaisessa tilanteessa merkitystään.
It is difficult to state which role a central bank can play in a deflationary environment as the central bank’s main instrument, the interest rate, has a decreasing impact in such a situation.
Tärkein poliittinen vastaus deflaatioon on kumota odotukset siitä, että hintojen putoaminen jatkuu.
The main policy response to deflation is the reversal of expectations about prices to fall further.
Tässä yhteydessä keskuspankilla on oma tehtävänsä, kun sen on vaikutettava hintojen kehittymistä koskeviin odotuksiin.
In this context, the central bank has a role to play by influencing expectations on price developments.
Onko EKP:n nykyinen rahapoliittinen strategiakehys mielestänne riittävän joustava ulkopuolisten häiriöiden, kuten Irakin sodan käynnistämän häiriön, käsittelemiseen?
Do you think the current ECB monetary strategy framework is flexible enough to cope with external shock, such as the shock triggered by the crisis in Iraq?
EKP:n strategiassa korostetaan, että laajaa ulkoista häiriötä koskevaa asianmukaista rahapoliittista reagointia suunniteltaessa on arvioitava, onko häiriö todennäköisesti väliaikainen vai pidempikestoinen ja saattaako siitä aiheutua inflaatiota palkkojen välityksellä ruokkivia kerrannaisvaikutuksia.
The ECB’s strategy emphasises that the design of the appropriate monetary policy response in the face of large external shocks rests on the assessment of whether the shock is likely to be temporary or longer-lasting, and whether it might give rise to second round effects on inflation via wages.
Useita talous- ja rahoitusalan kehityssuuntia analysoidaan kysynnän ja tarjonnan keskinäisten vaikutussuhteiden ja kustannuksiin ja hinnoitteluun heijastuvien vaikutusten näkökulmasta.
A wide range of economic and financial developments are analysed from the perspective of the interplay of supply and demand and the effects on costs and pricing behaviour.
Toisen pilarin mukaisilla analyyseilla on siis määrä arvioida vaikutuksia, joita esim. Irakin kriisin käynnistämästä häiriöstä aiheutuu euroalueen talouteen.
Thus, it is the responsibility of the analyses under the second pillar to estimate the effects a shock like the one triggered by the crisis in Iraq has on the euro area’s economy.
Ensimmäisen pilarin mukaisilla analyyseilla taas luodaan pitkän aikavälin näkymiin keskittyvää rahapolitiikkaa.
The analyses under the first pillar provide monetary policy with a focus on the long term horizon.
Näiden analyysityyppien yhdistelmällä luodaan hyvin joustava kehys rahapolitiikan päätöksentekoa varten, ja sillä tarjotaan erilaisia näkökulmia inflaatiokehitykseen sivuuttamatta tärkeitä näkökohtia.
The combination of these two kinds of analyses builds a very flexible framework for monetary policy making, providing different views with respect to inflation developments without leaving out important aspects.
Siten nykyisen kehyksen perusteella voidaan arvioida, missä määrin asia vaikuttaa talouden kehityssuuntiin keskipitkällä aikavälillä.
Therefore, the current framework allows to assessing the extent to which prospective economic developments are affected over the medium term.
EKP:n strategia on siis tässä mielessä hyvin joustava, mikä johtuu osittain siitä, että sillä ei pyritä hallitsemaan lyhyen aikavälin inflaatiokehitystä, vaan rahapolitiikassa on keskityttävä keskipitkän aikavälin näkymiin.
In this respect, the ECB’s strategy provides for a lot of flexibility, also because it makes monetary policy focus on the medium term and does not try to control for short term inflation developments.
Irakin kriisiä ei ehkä tulisi pitää varsinaisena häiriönä vaan pikemminkin uutena epävarmuutta ruokkivana elementtinä tilanteessa, jossa toipuminen aiemmista maailmankauppaa, pääomavirtoja ja investoimissuunnitelmia koetelleista häiriöistä on lykkääntynyt.
The crisis in Iraq could be seen as an additional element of uncertainty in an environment of a postponed recovery due to earlier shocks for world trade, capital flows and investment plans rather than a shock by itself.
Miellän häiriön pikemminkin kertaluonteiseksi tapahtumaksi tai odottamattomaksi muutokseksi talouskehitykseen vaikuttavissa reunaehdoissa.
A shock in my understanding is rather a one time event or an unexpected change in the framework conditions relevant to economic development.
Millainen vastuu ja rooli EKP:llä pitäisi olla rahoitusmarkkinoiden vakauden suhteen?
Which responsibility and role should be ECB’s concerning financial stability?
Millaisia muutoksia perussopimuksiin on syytä tehdä?
Which Treaty changes are necessary?
EKPJ:lle asetetaan EY:n perustamissopimuksessa konkreettisia rahoitusmarkkinoiden vakautta koskevia velvoitteita.
The Treaty assigns to the Eurosystem concrete statutory responsibilities in the field of financial stability.
Maksujärjestelmät ja arvopapereiden selvitystoimintaa koskevat järjestelmät ovat olennainen osa markkinatalouden moitteettoman toiminnan kannalta välttämätöntä perusinfrastruktuuria, ja ne ovat yhtä tärkeitä kuin oikeus- ja liikennejärjestelmä.
Payment, securities clearing and settlement systems represent a substantial part of the basic infrastructures needed for the proper functioning of market economies, as vital as the legal or the transport system.
Ne ovat keskeinen osa rahapolitiikan välittymisjärjestelmää.
They are an essential component of the transmission mechanism for monetary policy.
Siten niiden moitteeton toiminta on välttämätöntä valuutan, rahoitusjärjestelmän ja itse talouden vakauden kannalta.
The smooth operation of these systems is therefore indispensable for the stability of the currency, the financial system and the economy in general.
Valvonnassa arvioidaan järjestelmien tiettyjä näkökohtia (esim. oikeudelliset, operationaaliset ja hallinnolliset näkökohdat) kansainvälisesti sovittujen standardien perusteella.
This function aims at ensuring the efficiency and the safety of payment systems, and consists of evaluating certain aspects (e.g. legal, operational, governance, etc.) of the systems against internationally agreed standards.
EKPJ pyrkii arvopapereiden selvitystoimintaa koskevien järjestelmien moitteettomaan toimintaan etenkin välttääkseen maksujärjestelmiin heijastuvat häiriöt ja varmistaakseen rahamarkkinoiden moitteettoman toiminnan, joka nojautuu pitkälti arvopaperimarkkinoiden infrastruktuuriin vakuutta vastaan annettujen lainojen, kuten repomarkkinoiden, käytön yleistyessä.
In the field of securities clearing and settlement systems, the Eurosystem has an interest in their smooth functioning, in particular to avoid that any disruption in those systems spills over to payment systems, and to ensure the smooth functioning of the money market which relies deeply on securities market infrastructures due to the increasing use of collateralised loans – like repo market.
EKPJ on tiiviissä yhteistyössä arvopaperialan sääntelyviranomaisten kanssa kehittämässä yleiseurooppalaista sääntely- ja valvontajärjestelmää.
In this field, the ESCB is developing in close cooperation with the securities regulators a pan-European regulatory and oversight environment.
Se on myös perustanut yhdessä Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (CESR) kanssa työryhmän analysoimaan näitä kysymyksiä ja valmistelemaan standardeja, joilla varmistetaan moitteeton toiminta ja siten arvopaperimarkkinoiden infrastruktuurijärjestelmän vakaus.
Concretely, it has created together with the CESR (Committee of European Securities Regulators) a joint Working Group to analyse these issues and prepare standards ensuring the smooth functioning, and therefore, the systemic stability of securities market infrastructures.
EKPJ:n on toisekseen EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 5 kohdan nojalla myötävaikutettava luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen.
Second, in accordance with Article 105 (5) of the Treaty, the Eurosystem has the task of contributing to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the prudential supervision of credit institutions and the stability of the financial system.
EKPJ:n myötävaikutus näkyy lähinnä pankkivalvontaviranomaisten, kansallisten keskuspankkien ja EKP:n välisen yhteistyön edistämisessä.
The contribution of the Eurosystem has mainly materialised in the promotion of co-operation between banking supervisory authorities and the national central banks and the ECB.
Tässä yhteydessä olisi syytä korostaa kaikkien jäsenvaltioiden pankkivalvontaviranomaisten, kansallisten keskuspankkien ja EKP:n korkea-arvoisista edustajista koostuvan EKPJ:n pankkivalvontakomitean merkitystä.
In this context, the role of the ESCB’s Banking Supervision Committee, which comprises high-ranking representatives from banking supervisory authorities from all the Member States and from national central banks and the ECB, should be noted.
Komitean nykyisiin tehtäviin kuuluvat mm. pankkijärjestelmän makrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit, pankki- ja rahoitusjärjestelmiä koskevien kehityssuuntien uudelleenarviointi sekä EKPJ:n ja pankkivalvontaviranomaisten välisen sujuvan tiedonkulun edistäminen, jolla varmistetaan keskuspankkitehtävien ja kansallisten valvontatehtävien yhteen sovittaminen.
The current activities of the BSC include macro-prudential analysis of the banking system, the review of developments in the banking and financial systems and the promotion of a smooth exchange of information between the ESCB and banking supervision authorities in order to ensure the co-ordination between central banking tasks and national supervisory functions.
EY:n perustamissopimuksessa ja EKP:n/EKPJ:n perussäännössä tunnustetaan kolmanneksi, edelleen rahoitusjärjestelmän vakauden näkökulmasta, EKPJ:n mahdollisuudet osallistua tehokkaan rahoitussääntelyn ja tehostetun valvonnan suunnitteluun.
Third, the Treaty and the ECB/ESCB Statute recognise the contribution, also from a financial stability perspective, that the Eurosystem can give to shaping effective financial regulations and enhancing supervisory practices.
Rahapolitiikan välittymisjärjestelmät huomioon ottaen keskuspankit käsittelevät yleensä rahoitusjärjestelmän kykyä vastustaa häiriöitä.
The Eurosystem has a strong interest in the pursuit of financial stability within the euro area for the same reasons that underlie the interest of central banks at the national level.
Siten keskuspankit keskittyvät rahoitusjärjestelmän vakautta koskevassa toiminnassaan seuraamaan mahdollisia riskin leviämiskanavia ja kattavaa altistumista järjestelmäriskille.
In general, given the transmission mechanisms for monetary policy, central banks are concerned with the ability of the financial system to withstand adverse shocks and thus focus their financial stability activities in monitoring possible channels for contagion and the overall exposure to systemic risk.
EKPJ:n panosta rahoitusjärjestelmän vakauteen tulisi tarkastella pitäen mielessä Euroopan rahoitusmarkkinoiden nykyinen integroituminen, jota euron käyttöönotto ja yhtenäinen rahapolitiikka ovat vauhdittaneet.
The contribution of the Eurosystem to financial stability should be seen against the background of the ongoing integration of European financial markets, which has been accelerated by the introduction of the euro and the single monetary policy.
Integroitumisen edistyminen on vahvistanut rahoituslaitosten, markkinoiden ja markkinainfrastruktuurien yhteyksiä.
Further integration has meant closer linkages among financial institutions, markets and market infrastructures.
Maksukyvyn lisääntyminen ja rahoitusmarkkinoiden syveneminen saattavat vähentää järjestelmähäiriöiden todennäköisyyttä, mutta jos häiriöitä ilmenee, vaikutukset ulottuvat todennäköisemmin kansallisten rajojen yli.
Increased liquidity and deeper financial markets could reduce the likelihood of systemic shocks, but in case they occur, it is more likely that contagion could spread across national borders, which also means that systemic risk may assume a euro area dimension.
EKP:llä ja EKP:n pankkivalvontakomitealla on selkeä rooli uusissa rahoitusjärjestelmän vakautta koskevissa järjestelyissä, jotka määriteltiin talous- ja rahoituskomiteassa ja hyväksyttiin Ecofin-neuvostossa joulukuussa.
The ECB and the ESCB Banking Supervision Committee have a precise role to play in the new arrangements for financial stability defined by the report by the Economic and Financial Committee (EFC) endorsed by the ECOFIN Council in December.
Edellä mainittu huomioon ottaen nykyiset rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat järjestelyt, jotka perustuvat kansallisten viranomaisten toimivallalle ja tehostetuille, keskuspankkitoiminnan ja etenkin EKPJ:n toiminnan merkityksen tunnustaville yhteistyömekanismeille, vaikuttavat asianmukaisilta.
Against this background, the current arrangements for financial stability, based on the competence of national authorities and reinforced mechanisms for co-operation which acknowledge the role of central banking functions and of the Eurosystem in particular, seem appropriate.
Asianmukaisten instituutioiden on varmasti valvottava ja arvioitava näiden järjestelyjen toimivuusastetta.
The extent of the workability of these arrangements should certainly be monitored and assessed by the appropriate institutions.
Perussopimusten muuttaminen ei liene tässä vaiheessa aiheellista EU:n ja euroalueen rahoitusjärjestelmän vakautta koskevan kehyksen laajentamiseksi, koska kehystä mukautettiin juuri äskettäisen uudelleenarvioinnin jälkeen.
Treaty changes do not seem warranted at this stage to further enhance the financial stability framework for the EU and the euro-area, which has already been refined following the recent review.
Mitä velvollisuuksia EKP:llä pitäisi olla rahoitustarkastuksen ja pankkitarkastuksen suhteen, kun otetaan huomioon pankkisektorin tärkeä rooli EKP:n rahapolitiikan välittymiskanavana ja pankkisektoreiden erilaiset tilanteet eri jäsenvaltioissa?
What should the ECB's responsibilities be regarding financial and banking supervision, considering the importance of the banking sector in the ECB monetary policy transmission channels and the different situations in the banking sectors of Member-States?
EKPJ:lle asetetaan pankkitoiminnan ja rahoitusmarkkinoiden vakautta koskevia velvoitteita EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 5 kohdassa sekä – neuvontaan liittyen – 105 artiklan 4 kohdassa ja EKP:n/EKPJ:n perussäännön 25.1 artiklassa.
The statutory responsibilities of the Eurosystem in the fields of banking and financial supervision are provided by Article 105 (5) of the Treaty and also, with regard to advisory functions, by Article 105 (4) of the Treaty and Article 25.1 of the ECB/ESCB Statute.
EKPJ:n on EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 5 kohdan nojalla myötävaikutettava luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen.
In accordance with Article 105 (5) of the Treaty, the Eurosystem has the task of contributing to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the prudential supervision of credit institutions and the stability of the financial system.
Luottolaitosten mainitsemisella tunnustetaan, että on EKPJ:n intressien mukaista valvoa tehokkaasti pankkitoimintaa raha-alan toimia koskevan toimivallan mukaisesti.
The specific reference to credit institutions already acknowledges the interest of the Eurosystem in banks operating in its monetary jurisdiction being effectively supervised.
Intressi johtuu pankkien asemasta rahapolitiikan välittymiskanavina, jotka ovat rahapolitiikan toimintojen tärkeimpiä vastapuolia ja maksujärjestelmien päätoimijoita.
This interest stems from the role banks play in the transmission mechanism of monetary policy, as main counterparts in monetary policy operations and key players in payment systems.
Nämä vastuualueet liittyvät lähinnä tarpeeseen kuroa umpeen euroalueen rahapoliittisen toimivallan ja kansallisen valvontavallan välinen ero.
These responsibilities are mainly related to the need to bridge the separation between the monetary jurisdiction of the euro-area and the national supervisory jurisdictions.
Rahapolitiikan hoitaminen ja maksuvalmiudesta huolehtiminen sekä selvitystoiminta- ja maksujärjestelmien moitteettoman toimivuuden edistäminen ovat EKPJ:lle kuuluvia tehtäviä, jotka kytkeytyvät tiiviisti yksittäisten luottolaitosten vakavaraisuuden, kannattavuuden ja maksukyvyn valvontaan.
The conduct of monetary policy, including the provision of liquidity, and the promotion of the smooth functioning of clearing and payment systems, are Eurosystem tasks which are closely linked to the function of supervising the solvency, profitability and liquidity of individual credit institutions.
Keskuspankkitehtävien hoitamista voidaan tukea kansallisten viranomaisten toteuttamalla valvonnalla ja keskuspankkitehtävillä voidaan puolestaan myötävaikuttaa kansallisen tason valvonnan toteuttamiseen.
The pursuance of central banking functions may be supported by the supervisory activities of national authorities, while conversely the same functions may contribute to the pursuance of supervisory policies at the national level.