– määritellään, miten eri kansalaiset hyötyvät julkisista menoista ja osallistuvat julkisten tulojen kartuttamiseen, ja arvioidaan naisten ja miesten välisiä eroja käyttämällä apuna laadullisia ja määrällisiä tietoja ja vertailevaa arviointia – arvioidaan budjettipolitiikasta ja resurssien uudelleenjaosta naisiin ja miehiin kohdistuvien vaikutusten eroja rahavarojen, palvelujen, ajankäytön sekä sosiaali- ja perhehuollon / sosiaalisen uusintamisen osalta – analysoidaan tasa-arvovaikutusta kaikessa julkishallinnon toiminnassa ja otetaan tasa-arvoinen budjetointi portaittain käyttöön kaikissa politiikoissa, kuten koulutuksen, sosiaalihuollon ja sosiaalipalvelujen, terveydenhuollon, työllisyystoimien, liikenteen, asumisen jne. aloilla – kehitetään alhaalta ylöspäin suuntautuva budjettimenettely ja edistetään kaikkien kansalaisten – niin miesten kuin naistenkin – sekä asianomaisten sidosryhmien (yhdistysten ja kansalaisjärjestöjen) osallistumista päätöksentekoon, jotta voitaisiin määritellä heidän erityistarpeensa ja vastata niihin tarkoituksenmukaisella politiikalla ja toimenpiteillä – varmistetaan, että resurssit jaetaan tarkoituksenmukaisesti ja tasapuolisesti ja että ne vastaavat naisten ja miesten erilaisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin – huolehditaan siitä, että tasa-arvoanalyysit ja tasa-arvovaikutukset otetaan täysin huomioon kaikissa talousarviomenettelyn vaiheissa eli suunnittelussa, määrittelyssä, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa – käytetään julkista talousarviota välineenä mielekkäiden poliittisten painopisteiden määrittelyssä ja erityisvälineiden, -mekanismien ja -toimien yksilöimisessä naisten ja miesten tasa-arvon saavuttamiseksi julkisen politiikan kautta – määritellään uudet painopisteet ja jaetaan julkiset menot uudelleen, mutta ei välttämättä koroteta julkisen talousarvion kokonaismäärärahoja – varmistetaan ja otetaan vastuu julkisten menojen tehokkuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta suhteessa vahvistettuihin painopisteisiin ja sitoumuksiin yleensä sekä erityisesti suhteessa naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittamiseen julkisten resurssien ja palvelujen jakamisessa uudelleen;
- identifying how different citizens benefit from public expenditure and contribute to public revenue, highlighting the difference between women and men by using qualitative and quantitative data and benchmarking, - evaluating the different impact on women and men of budgetary policies and redistribution of resources in terms of money, services, time and work of social and family care/social reproduction, - analysing gender impact in all sectors of public intervention and incrementally introducing gender budgeting in all policies, including education, welfare and social services, health assistance, actions and measures for employment, transport, housing, etc., - developing a bottom-up budgetary process and promoting the involvement and participation of all citizens - men and women - and actors concerned (associations and NGOs) with the aim of identifying different specific needs and appropriate policies and measures to respond to them, - verifying that the allocation of resources corresponds in an appropriate and equal manner to the different needs and demands of women and men, - ensuring that gender analyses and impact are thoroughly taken into consideration in all phases of the budgetary process, including project, definition, implementation, monitoring and evaluation, - using public budgets to define meaningful political priorities and identify specific tools, mechanisms and actions in order to achieve equality between women and men through public policies, - redefining priorities and reallocating public expenditure without necessarily increasing the total amount of a public budget, - verifying/accounting for the efficacy and efficiency of public expenditures in respect of established priorities and commitments, in general terms, and, specifically, with regard to respect for equal opportunities between women and men in the re-distribution of public resources and services;