natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joseph Daul (puheenjohtaja), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (varapuheenjohtaja), Albert Jan Maat (varapuheenjohtaja), María Rodríguez Ramos (varapuheenjohtaja), Dominique F.C. Souchet (esittelijä), Gordon J. Adam, Danielle Auroi, Alexandros Baltas (María Izquierdo Rojon puolesta), Carlos Bautista Ojeda, Niels Busk, Giorgio Celli, Arlindo Cunha, Michl Ebner, Christel Fiebiger, Francesco Fiori, Christos Folias, Marco Formentini (Giovanni Procaccin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Jean-Claude Fruteau, Georges Garot, Lutz Goepel, María Esther Herranz García (Encarnación Redondo Jiménezin puolesta), Liam Hyland, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Dimitrios Koulourianos, Wolfgang Kreissl-Dörfler (Willi Görlachin puolesta), Vincenzo Lavarra, Jean-Claude Martinez, Véronique Mathieu, Xaver Mayer, Karl Erik Olsson, Neil Parish, Mikko Pesälä, Agnes Schierhuber ja Robert William Sturdy.
The following were present for the vote: Joseph Daul (chairman), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Albert Jan Maat and María Rodríguez Ramos (vice-chairmen), Dominique F.C. Souchet (rapporteur), Gordon J. Adam, Danielle Auroi, Alexandros Baltas (for María Izquierdo Rojo), Carlos Bautista Ojeda, Niels Busk, Giorgio Celli, Arlindo Cunha, Michl Ebner, Christel Fiebiger, Francesco Fiori, Christos Folias, Marco Formentini (for Giovanni Procacci pursuant to Rule 153(2)), Jean-Claude Fruteau, Georges Garot, Lutz Goepel, María Esther Herranz García (for Encarnación Redondo Jiménez), Liam Hyland, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Dimitrios Koulourianos, Wolfgang Kreissl-Dörfler (for Willi Görlach), Vincenzo Lavarra, Jean-Claude Martinez, Véronique Mathieu, Xaver Mayer, Karl Erik Olsson, Neil Parish, Mikko Pesälä, Agnes Schierhuber and Robert William Sturdy.
Budjettivaliokunta päätti 29. huhtikuuta 2003 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Budgets decided on 29 April 2003 not to deliver an opinion.
LUONNOS EUROOPAN PARLAMENTIN LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI ehdotuksesta neuvoston asetukseksi viljan yhteisestä markkinajärjestelystä ( KOM(2003) 23 – C5‑0042/2003 – 2003/0008(CNS))
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a Council regulation on the common organisation of the market in cereals ( COM(2003) 23 – C5‑0042/2003 – 2003/0008(CNS))
– ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle ( KOM(2003) 23 ) Ei vielä julkaistu EUVL:ssä. ,
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2003) 23 ) Not yet published in the OJ. ,
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia ( C5‑0042/2003 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which it was consulted by the Council ( C5‑0042/2003 ),
– ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon ( A5‑0174/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy ( A5‑0174/2003 ),
(2) Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on saavuttaa perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteet.
(2) The common agricultural policy pursues the objectives set out in Article 33 of the Treaty.
Markkinoiden vakauttamiseksi ja kohtuullisen elintason varmistamiseksi vilja-alalla toimivalle maatalousväestölle on tarpeen säätää sisämarkkinatoimenpiteistä, joihin sisältyvät erityisesti interventiojärjestelmä sekä yhteinen tuonti- ja vientijärjestelmä..
In order to stabilise the markets and ensure a fair standard of living for the agricultural community in the cereals sector, it is necessary to provide for internal market measures comprising, in particular, an intervention system and a common import and export system.
Markkinoiden vakauttamiseksi , yhteisön etuuskohtelun takaamiseksi ja kohtuullisen elintason varmistamiseksi vilja-alalla toimivalle maatalousväestölle on tarpeen säätää sisämarkkinatoimenpiteistä, joihin sisältyvät erityisesti interventiojärjestelmä sekä yhteinen tuonti- ja vientijärjestelmä..
In order to stabilise the markets , guarantee the Community preference and ensure a fair standard of living for the agricultural community in the cereals sector, it is necessary to provide for internal market measures comprising, in particular, an intervention system and a common import and export system.
On syytä toistaa tekstissä yhteisön etuuskohtelun periaate, sillä kyse on YMP:n väistämättömästä osatekijästä erityisesti vilja-alalla.
The principle of the Community preference should be reaffirmed, since it represents a vital component of the CAP, in particular in the cereals sector.
(4) Asetuksessa (ETY) N:o 1766/92 säädetään, että markkinointivuodesta 2002/03 alkaen sovellettava, viljan interventiohinnan lopullista alentamista koskeva päätös tehdään markkinoiden kehityksen perusteella.
(4) Regulation (EEC) No 1766/92 provides that a decision upon a final reduction in the intervention price for cereals to be applied from the 2002/2003 marketing year onwards is to be taken in the light of market developments.
Sisämarkkinahintojen on pysyttävä mahdollisimman yhdenmukaisina maailmanmarkkinahintojen kanssa.
It is important that prices on the internal market are kept as far as possible in line with those on world markets.
Tämän vuoksi markkinajärjestelyssä myönnettävää tukea olisi alennettava siten, että se perustuu vähemmän taattuihin hintoihin.
Accordingly the support provided by the market organisation should be reduced so as to rely less on guaranteed prices.
Interventio on otettava käyttöön todellisena turvaverkkona.
Therefore, it is necessary to establish intervention as a real safety net.
Tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 1 säädetään viljan interventiohinnan lopullisen alentamisen vuoksi myönnettävästä korvauksesta.
Council Regulation (EC) No 1251/1999 of 17 May 1999 establishing a support system for producers of certain arable crops, provides for a compensation in the light of a final reduction in the intervention price for cereals.
(4) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 täytäntöönpanosta lähtien interventiohintaa on alennettu viisi kertaa eli kaikkiaan se on laskenut 45 prosenttia, kun taas Euroopan unionin kuluttajahintaindeksi on samanaikaisesti noussut 25,5 prosenttia.
(4) Since the implementation of Regulation (EEC) No 1766/92 , intervention prices have been reduced five times, making a total of 45%, whereas, over the same period, the consumer price index in the EU has risen by 25.5%.
Todellisuudessa interventiohinta on siis laskenut 56 prosenttia.
In real terms, therefore, the reduction in the intervention price amounts to 56%.
Interventiohinnan määrittelyssä on maailmanmarkkinatilanteen lisäksi otettava huomioon myös sisäiset makrotaloudelliset tekijät, kuten viljelijöiden tulot ja kuluttajahintojen kehitys EU:ssa.
The method of determining the intervention price must take account not only of the situation on world markets, but also of internal macroeconomic factors, such as farmers' incomes and consumer price trends in the EU.
(4 a) Euroopan viljanhinnat ovat tällä hetkellä lähellä kansainvälistä tasoa.
(4a) Cereals prices in Europe are now virtually on a par with international prices.
(5) Markkinoiden toimivuuden parantamiseksi ja niiden hallinnon yksinkertaistamiseksi on tukihinnan alentamista koskevien viimeisten toimenpiteiden lisäksi asianmukaista luopua kuukausikorotuksista.
(5) In addition to the final steps of support price reduction, it is appropriate to abolish the monthly increment in order to improve market fluidity and to simplify market management.
(5) Kuukausikorotuksilla on tärkeä taloudellinen merkitys, sillä ne varmistavat korvauksen viljan varastointikustannuksista ja edistävät sadon asteittaista markkinoille saattamista.
(5) The monthly increments play an important economic role, covering the costs of cereals storage and encouraging farmers to place their harvest on the market gradually.
Kuukausikorotuksilla on taloudellista merkitystä: ne kattavat varastointikustannukset (tekniset ja rahoitukseen liittyvät).
The monthly increments have an economic purpose, that of covering the technical and financial costs of storage.
Kuukausikorotusten poistaminen johtaisi:
Abolishing the monthly increments would serve to:
– vuoden keskimääräisen interventiohinnan alenemiseen entisestään
- reduce even further the average intervention price over the year,
– yhteisön etuuskohtelun heikkenemiseen
- weaken the Community preference,
– siihen, etteivät varastoijat nykyaikaistaisi varastoja ja varastojärjestelmiä niiden varmuuden lisäämiseksi ja jäljitettävyyden parantamiseksi
- deter storage agencies from modernising storage installations with a view to achieving better security and greater traceability,
– siihen, että interventiojärjestelmään turvauduttaisiin liian varhaisessa vaiheessa.
- encourage traders to place stocks in intervention at an early stage.
Lisäksi kuukausikorotusten säilyttäminen parantaa markkinoiden toimivuutta ja takaa varastojen paremman hallinnoinnin.
In addition, the retention of monthly increments would improve market fluidity and make for more effective stock management.
(6) Vilja-alalla käyttöönotettu yksi interventiohinta on johtanut merkittäviin rukiin interventiovarastoihin, koska yhteisön sisäisillä ja ulkoisilla markkinoilla ei ole ollut riittävästi myyntikanavia.
(6) The introduction of a single intervention price for cereals has led to the accumulation of large intervention stocks of rye as a result of the lack of sufficient disposal outlets on internal and external markets.
Tämän vuoksi ruis olisi jätettävä interventiojärjestelmän ulkopuolelle .
Rye should therefore be excluded from the intervention system.
Tästä syystä rukiin interventiolle olisi asetettava aikaraja ja se olisi rajoitettava koskemaan sellaisia alueita, joilla ei tähän mennessä ole ollut maanviljelyn ja yritystalouden kannalta vaihtoehtoja rukiin viljelylle.
Intervention in respect of rye should therefore be restricted to a certain period of time and should occur only in those places for which no alternatives to rye growing have been found which are justifiable from the agricultural and business-management points of view.
Tämä johtaisi rukiin interventiovarastojen pienenemiseen sekä heikommassa asemassa olevien alueiden tulojen ja työllisyyden säilymiseen.
This would lead to lower intervention stocks of rye and would preserve jobs and incomes in disadvantaged areas.
Lisäksi olisi luotava sääntelymekanismi rukiin käytön edistämiseksi rehuseoksissa sekä raaka-aineena erityisissä teknisissä sovelluksissa ja energiantuotannossa.
Furthermore, a regulating mechanism should be set up to encourage the use of rye in animal feed and as a raw material for special technical applications and for energy production.
Rukiin interventiojärjestelmän poistaminen koskisi erityisesti tiloja, joiden luonnolliset tuotantoedellytykset ovat heikot (laadullisesti heikko maaperä ja vähäiset sateet).
Abolishing the intervention system in respect of rye would particularly affect businesses which are handicapped by unfavourable natural farming conditions (poor soil and low rainfall).
Ruis kykenee muita viljalajeja paremmin sietämään tällaisia olosuhteita.
Such conditions can be better withstood by rye than by other types of cereal.
Tästä syystä rukiintuotanto on keskittynyt kyseisille alueille.
This accounts for the fact that rye is mainly grown in areas where such conditions prevail.
Tällaisia tiloja koskevien tieteellisten tutkimusten mukaan rukiin viljely on välttämätöntä.
Scientific research undertaken in respect of such businesses has demonstrated that rye growing is essential.
Muut viljalajit eivät olisi yhtä kannattavia, eikä niiden viljely mahdollistaisi säästöjä.
Other types of crop are less profitable and there is no significant potential for savings.
Ruista ei viljellä erityisen intensiivisesti ja lannoitteita ja tuholaismyrkkyjä käytetään vain vähän.
Rye is not grown particularly intensively and little use is made of fertiliser and pesticides.
Tuotannon lopettaminen (joka johtaisi työpaikkojen menetyksiin) ei myöskään ole hyvä vaihtoehto sosiaalisia ja taloudellisia näkökohtia ajatellen.
Nor would taking more land out of production (which leads to job losses) constitute an alternative in either social or economic terms.
Interventiota olisi siten jatkettava ainakin sen vuoksi, että kyseiset tilat voisivat jatkaa toimintaansa.
Hence intervention should continue to operate at least for the benefit of businesses such as these.
Toisaalta hedelmällisemmillä alueilla toimivat tilat voivat vastata interventiojärjestelmän poistamiseen vähentämällä viljelemänsä rukiin määrää ja suosia muita talvilajikkeita, syysrapsia ja palkokasveja lieventääkseen tulonmenetyksiä.
On the other hand, businesses in more fertile areas can respond to the abolition of intervention by reducing the amount of rye they grow in favour of other types of winter cereal, winter rape or leguminous crops in order to cushion their loss of income.
Tämä kuitenkin johtaisi interventio-ongelman siirtymiseen rukiista muihin viljalajeihin, erityisesti ohraan (jonka vientimahdollisuudet ovat yleensä paremmat).
However, this would cause the intervention stocks problem to be shifted from rye to other crops, in particular barley (which as a rule is easier to export).
Eräs tapa ratkaista ongelma olisi ottaa käyttöön kohdennettuja toimia, joiden avulla edistetään rukiin käyttöä eläinrehuna tai energiantuotannossa (suoraan polttamalla, tuottamalla ja käyttämällä biokaasua sekä valmistamalla bioetanolia polttomoottoreissa tai polttoainekennoissa käytettäväksi).
One way of helping to solve the problem would be to introduce targeted measures to encourage the use of rye in animal feed or for the purposes of energy production (through straight burning, the production and use of biogas and the production of bioethanol for use in internal-combustion engines or fuel cells).
Tämän vuoksi ruista koskevaa ongelmaa on tarkasteltava yksityiskohtaisesti ja löydettävä siihen ratkaisu.
For these reasons the rye problem needs to be analysed in detail and then solved.
(8) Interventiohinnan käyttöönotto todellisena turvaverkkona edellyttää viljatärkkelyksen tuotantotuen poistamista.
(8) The establishment of the intervention price as a real safety net implies the suppression of the production refund for starches obtained from cereals.
Käsitteen turvaverkko ja tuotantotukea koskevan periaatteen välillä ei ole minkäänlaista yhteyttä.
There is no link between the concept of a safety net and the principle of the production refund.
(9) Muun kuin viljatärkkelyksen tuotantoa on aina koskenut viljan yhteinen markkinajärjestely.
(9) The non-cereal starch production has always been governed by the common organisation of the market in cereals.
Viljatärkkelystä koskevan erityisjärjestelyn poistaminen edellyttää, että muuta kuin viljatärkkelystä koskeva järjestelmä poistetaan tämän asetuksen soveltamisalasta .
The suppression of the special regime for cereal starches implies the abolition of the non-cereal starch regime in the framework of this Regulation.
Tärkkelystuotantoon tarkoitetut perunat kilpailevat suoraan viljatärkkelyksen tuotantoon tarkoitettujen viljojen kanssa.
Potatoes intended for starch production are in direct competition with cereals intended for starch production.
Kyseisten tuotannonalojen samanarvoisen kohtelun varmistamiseksi on syytä toteuttaa vastaavat toimenpiteet perunantärkkelysalalla ja vilja-alalla.
In order to guarantee equal treatment between the forms of production concerned, similar measures should be taken in the starch potatoes sector and in the cereals sector.
Ei ole syytä poistaa vilja- ja perunatärkkelystä koskevaa erityisjärjestelyä vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä.
There is no need to abolish the special regime for cereal starch and potato starch under the CMO in cereals.
Nämä suunnilleen toisensa korvaavat tuotteet kilpailevat samoilla markkinoilla.
These products, which are virtually interchangeable, are sold on the same markets.
On siis loogista sijoittaa ne samaan yhteiseen markkinajärjestelyyn ja soveltaa niihin samankaltaisia toimia.
It is therefore only logical that they should be covered by the same CMO and that similar measures should apply to them.
(9 a) Vilja-alan yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen Euroopan unionissa edellyttää yhtenäisen kauppajärjestelmän säilyttämistä unionin ulkorajoilla.
(9a) The creation of a single EU market in cereals entails the retention of a single trading system at the EU’s frontiers.
Samalla tavoin kuin yhtenäisiä viljamarkkinoita suojellaan maailmanmarkkinahintojen vaihteluita ja valuuttamarkkinoiden heilahteluja vastaan maksu- ja tukijärjestelyjen avulla on vastaavasti suojeltava myös viljaa sisältäviä jalosteita.
Just as the system of duties and refunds protects the single market in cereals against price fluctuations on the world market and exchange rate fluctuations, similar protection should exist for processed products derived from cereals.
(10) Vilja-alan yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen yhteisössä edellyttää yhtenäisen kauppajärjestelmän käyttöönottoa yhteisön ulkorajoilla.
(10) The creation of a single Community market for cereals involves the introduction of a trading system at the external frontiers of the Community.
Interventiojärjestelmää täydentävä kauppajärjestelmä sisältää tuontitulli- ja vientitukijärjestelmän, ja sen avulla yhteisön markkinat saataneen periaatteessa vakaantumaan.
A trading system complementing the intervention system and including import duties and export refunds should, in principle, stabilise the Community market.
Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyihin sitoumuksiin.
The trading system should be based on the undertakings accepted under the Uruguay Round of multilateral trade negotiations.
Vientitukijärjestelmää on sovellettava viljaa sisältäviin jalostettuihin tuotteisiin, jotta ne pääsevät osallisiksi maailmanmarkkinoista.
The export refund system is to be applied to processed products containing cereals to enable them to participate in the world market.
Interventiojärjestelmää täydentävä kauppajärjestelmä sisältää tuontitulli- ja vientitukijärjestelmän, ja sen avulla yhteisön markkinat saataneen periaatteessa vakaantumaan ja noudattamaan yhteisön etuuskohtelua .
A trading system complementing the intervention system and including import duties and export refunds should, in principle, stabilise the Community market and guarantee the Community preference.
Euroopan unioni noudattaa luonnollisesti kansainvälisiä sitoumuksiaan, mutta yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet on määritelty perustamissopimuksen 33 artiklassa, ei yhteisessä markkinajärjestelyssä.
The European Union does of course honour its international undertakings, but the objectives of the common agricultural policy are laid down by Article 33 of the Treaty, and not by the WTO.
Tarkistus 10 Johdanto-osan 12 kappale
Amendment 10 Recital 12
(12) Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimusten mukaisiin maataloustuotteisiin sovellettavat tullit vahvistetaan yleensä yhteisessä tullitariffissa.
(12) For the most part, the customs duties applicable to agricultural products under the World Trade Organisation (WTO) agreements are laid down in the common customs tariff.
Eräiden viljojen osalta on kuitenkin tarpeen säätää poikkeuksista lisämekanismien käyttöönoton vuoksi.
However, for some cereals, the introduction of additional mechanisms makes it necessary to adopt derogations.
(12) Maataloustuotteisiin sovellettavat tullit vahvistetaan yleensä yhteisessä tullitariffissa.
(12) For the most part, the customs duties applicable to agricultural products are laid down in the common customs tariff.
(14) On aiheellista antaa tietyin edellytyksin komissiolle valtuudet avata ja hallinnoida perustamissopimuksen mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista tai muista neuvoston antamista säädöksistä johtuvia tariffikiintiöitä.
(14) It is appropriate, under certain conditions, to confer on the Commission the power to open and administer tariff quotas resulting from international agreements concluded in accordance with the Treaty or from other acts of the Council.
(14) Komissio voi ehdottaa neuvostolle perustamissopimuksen mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista tai muista neuvoston antamista säädöksistä johtuvien tariffikiintiöiden avaamista.
(14) The Commission may propose to the Council the opening of tariff quotas resulting from international agreements concluded in accordance with the Treaty or from other acts of the Council.
Nämä tariffikiintiöt voidaan myöntää vasta, kun niistä on neuvoteltu asianmukaisesti ja kun on varmistettu, että Euroopan unioni saa vastineeksi muita etuja .
These tariff quotas may be awarded only after proper negotiations and once countervailing advantages have been secured to the benefit of the European Union.
Yhteisön markkinoille pääsyä koskevien tariffikiintiöiden myöntäminen merkitsee kyseisille maille etua, jota on hyödynnettävä asianmukaisesti kansainvälisissä neuvotteluissa.
The award of tariff quotas providing access to the Community market represents an advantage for the recipient country which must be properly exploited in international negotiations.
(15) Yhteisön osallistuminen viljan kansainväliseen kauppaan voidaan varmistaa mahdollisuudella myöntää kolmansiin maihin suuntautuvalle viennille yhteisön hintojen ja maailmanmarkkinahintojen väliseen erotukseen perustuvaa WTO-maataloussopimuksen 1 mukaista tukea.
(15) Provisions for granting a refund on exports to third countries, based on the difference between prices within the Community and on the world market , and falling within the limits set by the WTO Agreement on agriculture 1 , should serve to safeguard Community participation in international trade in cereals.
Tällaiseen vientitukeen olisi sovellettava määrällisiä ja arvoon perustuvia rajoituksia.
Such export refunds should be subject to limits in terms of quantity and value .
Selventävä tarkistus.
Clearer wording.
(19) Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä yhteisön ulkorajoilla.
(19) The customs duty system makes it possible to dispense with all other protective measures at the external frontiers of the Community.
Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi poikkeuksellisissa olosuhteissa kuitenkin osoittautua riittämättömäksi.
The internal market and duty mechanism could, in exceptional circumstances, prove deficient.
Tällaisessa tapauksessa yhteisön olisi voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön markkinat eivät jäisi ilman suojaa tällaisten tapausten mahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä.
In such cases, in order not to leave the Community market without defence against disturbances that might ensue, the Community should be able to take all necessary measures without delay.
Näiden toimenpiteiden olisi oltava WTO-sopimuksista johtuvien velvoitteiden mukaisia.
All such measures should comply with the obligations arising from the WTO agreements.
(24) Käytännön ja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi komission olisi kiireellisissä tapauksissa sallittava toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.
(24) In view of the necessity to solve practical and specific problems, the Commission should be authorised to adopt necessary measures in cases of emergency.
(24) Käytännön ja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi komission olisi kiireellisissä tapauksissa sallittava toteuttaa tarvittavat toimenpiteet siten, että noudatetaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita ja Euroopan unionin taloudellisten toimijoiden etuja.
(24) In view of the necessity to solve practical and specific problems, the Commission should be authorised to adopt necessary measures in cases of emergency , in keeping with the objectives of the common agricultural policy and the interests of European economic operators .
Tarkistus 15 Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)
Amendment 15 Recital 24 a (new)