natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Perustyönormeja koskevat lausekkeet on liitetty sekä viimeaikaisiin kahdenvälisiin sopimuksiin kolmansien maiden kanssa (Etelä-Afrikka, Bangladesh, Pakistan) että Cotonoun sopimukseen, jonka 50 artiklassa todetaan seuraavaa:
Clauses on CLSs have been included in recent bilateral third country agreements (South Africa, Bangladesh, Pakistan) as well as in the Cotonou Agreement, whose Article 50 states
Osapuolet sopivat vahvistavansa yhteistyötään kaupan ja työelämää koskevien normien osalta erityisesti seuraavilla aloilla:
"The parties agreed to enhance cooperation in the field of trade and labour standards, in particular in the following fields:
– asianomaista lainsäädäntöä ja työelämää koskevia säännöksiä koskevien tietojen vaihto;
- exchange of information on the respective legislation and work regulation;
– kansallisen työlainsäädännön laatiminen ja voimassa olevan lainsäädännön vahvistaminen;
- the formulation of national labour legislation and strengthening of existing legislation;
– kasvatukselliset ja tietoisuutta lisäävät ohjelmat;
- educational and awareness-raising programmes;
– kansallisen lainsäädännön ja työelämää koskevien säännösten noudattamisesta huolehtiminen.
- enforcement of adherence to national legislation and work regulation.
Näiden määräysten täytäntöönpanoa ei ole ilmeisesti kuitenkaan seurattu.
There appears, however, not to have been any follow-up to the insertion of these provisions.
AKT-valtioiden kanssa ei ole käyty keskusteluja, eikä kahdenvälisten sopimusten lauseketta ole käsitelty missään yhteisessä tapaamisessa.
No discussions have taken place with any of the ACP countries, and the clause in the bilateral agreements has not been dealt with in any of the fora provided for.
Poliittisissa vuoropuheluissa kehitysmaiden kanssa ei myöskään ilmeisesti ole perusteellisesti keskusteltu perustyönormien noudattamisesta Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaan eikä minkään muunkaan järjestelyn mukaan.
Neither, apparently, has respect for CLSs been specifically discussed on any political dialogue with any developing countries, either under Article 8 of the Cotonou Agreement or under other arrangements.
Tullietuusjärjestelmien työoikeudellisia säännöksiä ei ole myöskään noudatettu.
In addition, GSP labour provisions have not been observed.
Perustyönormien noudattamisen pitäisi automaattisesti kuulua kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin.
Respect for CLSs should be included automatically in all cooperation agreements with third countries.
Sen pitäisi säännöllisesti olla sekakomiteoiden tai minkä tahansa määrätyn elimen esityslistalla.
It should be a regular point on the agenda of the Joint Commissions or whatever body is provided for.
Perustyönormien kunnioittamisen pitäisi sisältyä kaikkiin köyhyyden vähentämistä koskeviin strategia-asiakirjoihin – sillä voi olla köyhyyden torjunnassa suuri merkitys – samoin kuin kansallisiin maaohjelmiin ja maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin.
Respect for CLSs should be included in all Poverty Reduction Strategy Papers - it can make an important contribution to poverty reduction - and in the National Indicative Programmes and Country Strategy Papers.
Sitä ei ole tähän päivään mennessä sisällytetty vastaavanlaisiin suunnitelmiin, ja komission pitäisi varmistaa, että suunnitelmia tarkistetaan asianmukaisella tavalla niin pian kuin mahdollista.
It has not been included in such plans to date and the Commission should ensure that the earliest opportunity is seized for appropriate revision.
Jotta tämä olisi tehokasta, komission tulisi taata 75 artiklan mukaisen investointimahdollisuuden tarkkailu.
To make this effective, the Commission should ensure observance of the Investment Facility established under Article 75.
Tämä tarkoittaa lupautumista seurantajärjestelmän luomiseen sitovan määräyksen mukaisesti, jotta voitaisiin taata, että valtiolliset ja valtiosta riippumattomat elimet ja kansalliset sekä rajat ylittävät yhtiöt noudattavat perustyönormeja kehitysmaissa.
This will involve adherence to the binding enforcement to devise a system of monitoring respect for CLSs in developing countries, by governmental and non-governmental bodies and by companies, national as well as trans-national operating there.
Vaikutustutkimusten pitäisi tukea tätä, ja valtiollisten tai valtiosta riippumattomien toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin tulisi lisätä lauseke, joka vaatii rahojen takaisinmaksua, mikäli perustyönormeja ei noudateta täysin.
This should be backed up by impact studies and the insertion into contracts with government or non-government operators of a clause providing for repayment of monies in the event that CLSs are not fully respected.
Täydellisyyttä ei vaadita välittömästi, mutta aikataulut pitäisi laatia ja kyseisten toimien edistymisestä pitäisi tiedottaa Euroopan parlamentille.
Immediate perfection is not required but time-scales should be established and progress in such action should be reported on to the European Parliament.
Tiedonannossa painotetaan seuraavaa: "Cotonoun sopimuksessa tunnustetaan myös monien – muidenkin kuin valtion – toimijoiden osallistumismahdollisuudet.
The communication points out that: "The Cotonou Agreement also recognises the potential contribution that can be made by a broad range of non-state actors.
EY:n olisi kehitettävä paikallisten valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen valmiuksia lisätä työntekijöiden tietoisuutta ILO:n yleissopimusten mukaisista oikeuksista ja valvoa perustyönormien noudattamista." (sivu 18).
The EC should work to build the capacity of local NGOs and civil society organisations to strengthen workers' awareness of their rights under ILO Conventions, and to monitor compliance with core labour standards." (page 18).
Kehitysyhteistyövaliokunta toivoisi erityisiä hankkeita vastaavanlaisen valmiuden luomiseksi sekä AKT-valtioissa että muissa kehitysmaissa.
The Development Committee would like to see specific projects to build such capacity both in ACP and non-ACP developing countries.
Taloudellisten kumppanuusjärjestelyjen neuvottelut, jotka on mainittu Cotonoun sopimuksessa, aloitetaan syyskuussa 2002.
Negotiation of the Economic Partnership Arrangements provided for in the Cotonou Agreement will begin in September 2002.
Voisiko sopimuksiin sisällyttää viittauksen perustyönormeista?
Would it be appropriate to have a reference to core labour standards in the agreements?
Kehitysyhteistyövaliokunta pyytää asiasta vastaavaa työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Development and Cooperation calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
6. vahvistaa sitoutumisensa perustyönormien ja syrjimättömyyden edistämiseen kehitysavussa ja muussa kansainvälisessä toiminnassa; kehottaa kohdistamaan erityistä kehitysapua kehitysmaiden vammaisten kuntouttamiseen sekä yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen integroimiseen; kehottaa ottamaan vammaiset ja heitä edustavat järjestöt tähän täysin mukaan YK:n vammaisten tasaveroisia mahdollisuuksia koskevien standardisääntöjen (1993) YK:n standardisäännöt – YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 48/96, 20. joulukuuta 1993. mukaisesti;
Reaffirms its commitment to promoting the core labour standard of non-discrimination within its development assistance and other international policies; calls for specific development assistance to be targeted at the rehabilitation, social and economic integration of people with disabilities in developing countries; further calls for this to be undertaken with the full participation of disabled persons and their representative organisations in line with the UN Standard Rules on the Equalisation of Opportunities for Persons with Disabilities (1993) UN Standard Rules - UN General Assembly Resolution 48/96 20 December 1993 ;
12. muistuttaa, että vientiteollisuuden vapaa-alueiden määrä kasvaa nopeasti eri puolilla maailmaa eikä niihin useinkaan sovelleta kansallista työlainsäädäntöä; kehottaa tämän takia komissiota tarkastelemaan, voidaanko ILO:n perustyönormeja soveltaa näihin vapaa-alueisiin;
Calls attention to the rapid growth of Export Processing Zones (EPZs) in different parts of the world and the fact that in many cases national labour legislation does not apply in these zones; calls therefore on the Commission to explore the possibilities of making ILO core labour standards applicable in such EPZs;
22.toukokuuta 2002 NAISTEN OIKEUKSIEN JA TASA-ARVOASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
23 May 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND EQUAL OPPORTUNITIES
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle perustyönormien edistämisestä ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittämisestä maailmanlaajuistumisen yhteydessä
on the communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee - Promoting core labour standards and improving social governance in the context of globalisation
Valmistelija: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten
Draftsperson: Ria G.H.C. Oomen-Ruijten
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta nimitti kokouksessaan 22. tammikuuta 2002 valmistelijaksi Ria G.H.C. Oomen-Ruijtenin.
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities appointed Ria G.H.C. Oomen-Ruijten draftsperson at its meeting of 22 January 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 27. maaliskuuta 2002, 17. huhtikuuta 2002 ja 22. toukokuuta 2002.
The committee considered the draft opinion at its meetings of 17 April 2002 and 22 May 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Anna Karamanou (puheenjohtaja), Marianne Eriksson (varapuheenjohtaja), Olga Zrihen Zaari (varapuheenjohtaja), Jillian Evans (varapuheenjohtaja), Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (valmistelija), María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Ilda Figueiredo (Armonia Bordesin puolesta), Geneviève Fraisse, Marie-Hélène Gillig (Fiorella Ghilardottin puolesta), Lissy Gröner, Astrid Lulling, Thomas Mann, Emilia Franziska Müller, Christa Prets, Olle Schmidt (Lone Dybkjærin puolesta), Miet Smet, Joke Swiebel, Feleknas Uca ja Anne E.M. Van Lancker (Elena Valenciano Martínez-Orozcon puolesta).
The following were present for the vote: Anna Karamanou, chairperson; Marianne Eriksson, Olga Zrihen Zaari and Jillian Evans, vice-chairpersons; Ria G.H.C. Oomen-Ruijten, rapporteur; María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Ilda Figueiredo (for Armonia Bordes), Geneviève Fraisse, Marie-Hélène Gillig (for Fiorella Ghilardotti), Lissy Gröner, Astrid Lulling, Thomas Mann, Emilia Franziska Müller, Christa Prets, Olle Schmidt (for Lone Dybkjær), Miet Smet, Joke Swiebel, Feleknas Uca and Anne E.M. Van Lancker (for Elena Valenciano Martínez-Orozco).
Tämän tiedonannon tarkoituksena on laatia strategia työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittämiseksi ja perustyönormien edistämiseksi, jotta maailmanlaajuistumisella voitaisiin vaikuttaa laajemmin yhteiskunnalliseen kehitykseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen.
The objective of this communication is to outline a strategy for improving social governance and promoting core labour standards, with a view to enhancing the contribution of globalisation to social development and to respect for fundamental rights.
Tiedonannossa määritellään strategia sekä ehdotuksia eri politiikan alojen välineiksi sekä kansainvälisellä että Euroopan tasolla, monialainen lähestymistapa huomioon ottaen.
In defining such a strategy, the communication proposes instruments within several different policy areas, at international level and at European level, thus seeking to define a comprehensive and multidisciplinary approach.
Euroopassa EU:n talous- ja sosiaalipolitiikan strategiset tavoitteet tukevat sitä näkemystä, että kestävän talouskasvun on tapahduttava rinnan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kehittämisen kanssa, mikä merkitsee, että perustyönormeja on kunnioitettava.
Within Europe itself, the recognition that sustainable economic growth should go hand in hand with social cohesion - which implies respect for core labour standards - now underpins the strategic economic and social policy goals of the EU.
Näkemys siitä, että sosiaali- ja talouspolitiikan tulee tukea toisiaan, muodostaa Nizzan Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 2000 hyväksytyn EU:n sosiaalipoliittisen agendan ytimen.
Indeed, the notion that social and economic policies are mutually reinforcing is at the heart of the EU's social policy agenda, which was adopted at the Nice European Council in December 2000.
Tiedonannon lähtökohtana on perustyönormien yleismaailmallisuuden tunnustaminen ja tarve edistää niitä.
The communication is based on the recognition of the universality of core labour standards and the need to promote them.
EU on sitoutunut tähän tavoitteeseen jo aikaisemmin.
The EU has a long-standing commitment in this regard.
EU:n perusoikeuskirja, josta annettiin julistus joulukuussa 2000, vahvistaa EU:n pyrkimyksen edistää perusoikeuksia – perustyönormit mukaan lukien – ja sisällyttää ne täysin kaikkiin politiikan muotoihin ja toimenpiteisiin.
The Charter of Fundamental Rights of the European Union, proclaimed in Nice in December 2000, confirms the EU’s aim of promoting and fully integrating fundamental rights – including core labour standards – in all its policies and actions.
Mitä kansainvälisiin perustyönormeihin tulee, kaikki ILO:n määrittelemät perusperiaatteet ja perustyönormit (kuten yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyyden periaate) koskevat kokonaisuudessaan EU:n jäsenvaltioita.
As regards international core labour standards, the basic principles and core labour standards - including equal opportunities and non-discrimination - as defined by the International Labour Organisation - apply fully to EU Member States.
Tämän lisäksi EU:n työmarkkinaosapuolilla on tärkeä tehtävä EU:n työllisyys- ja työnormipolitiikan ja -lainsäädännön laatimisessa.
In addition, the social partners in the EU play an important role in shaping EU policy and legislation concerning employment and labour standards.
Valmistelija kannattaa yleisellä tasolla tätä komission tiedonantoa maailmanlaajuistumisen taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista.
Your draftsman broadly agrees with the thrust of the Commission's communication on economic and social effects of globalisation.
Se vaatii kuitenkin hieman terävöittämistä.
However, it needs to be tightened up.
Esimerkiksi sukupuoliulottuvuus saa liian vähän huomiota perustyönormien ja sosiaalisesti kestävän kehityksen eräänä elementtinä.
Too little attention is focused on the gender dimension as an element of core labour standards and social sustainability.
Lisäksi eri sukupuoliin kohdistuvien vaikutusten arviointikertomukset (Gender Effect Rapportage), joilla arvioidaan politiikan ja toimien seurauksia naisten kannalta, puuttuvat.
Gender impact assessment is not mentioned as a tool for measuring the effects of policies and measures for women.
Sukupuoliulottuvuus on todella ILO:n perustyönormien eräs keskeinen osa, sillä näissä normeissa on määritelty syrjimättömyyden ja yhtäläisen kohtelun periaatteet.
Gender is part of the core labour standards of the ILO, for the principles of non-discrimination and equal treatment are laid down in those standards.
Ongelmana on kuitenkin ennemminkin näiden periaatteiden täytäntöönpanon valvonta.
The difficulties arise more in monitoring the application of these principles.
Eri sukupuoliin kohdistuvien vaikutusten arviointikertomukset ovat siis välttämättömiä.
Gender impact assessment is vital in this context.
Valmistelija haluaisi myös, että naisjärjestöihin kiinnitettäisiin enemmän huomiota niissä tiedonannon kohdissa, joissa käsitellään Euroopan tasolla mukaan otettavia työmarkkinaosapuolia.
Your draftsman would also like to see greater focus on women's organisations where reference is made in the communication to the involvement of the social partners in policy at European level.
Tällaiset järjestöt puolustavat parhaiten naisten oikeuksia.
Women's rights are best looked after by such organisations.
Lisäksi naiset ovat keskeisessä asemassa kestävän ja taloudellisen kehityksen saavuttamisessa ja heillä on usein erityisiä ongelmia.
Furthermore, women are the key to sustainable economic development and often face specific problems.
Kyseeseen tulevat mm. samapalkkaisuus, syrjinnän torjunta rekrytoinnissa, perhe- ja työelämän yhdistäminen, urakatkokset erilaisten huolenpitovelvollisuuksien vuoksi, lastenhoitojärjestelyt ja vanhempienlomaa koskevat järjestelyt.
For instance, equal pay for work of equal value, combating discrimination in recruitment, reconciling family and work, career breaks to undertake caring tasks, childcare and arrangements for parental leave.
Myös kehitysyhteistyöjärjestöjen ja alueviranomaisten merkitystä on korostettava.
Emphasis should also be placed on development cooperation organisations and regional authorities.
Komission tulisi myös selkeyttää tekstiään kohdissa, joissa mainitaan sosiaalipolitiikan ja työnormien kehittämistä varten palkattavat asiantuntijat.
The Commission should also provide greater detail whenever it talks of enlisting the services of experts in elaborating social policy and labour standards.
Lopuksi valmistelija haluaa korostaa, että on hyvin tärkeää, että EU:n jäsenvaltiot esiintyvät yhtenä rintamana ILO:n elimissä, jotta tämän tiedonannon tavoitteet saadaan todella saavutettua.
Finally, your draftsman points out that it is extremely important for the countries of the European Union to speak with a single voice in ILO bodies if the objectives set out in this communication are actually to be achieved.
A. ottaa huomioon Nizzan Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 2000 hyväksytyn Euroopan unionin sosiaalipoliittisen agendan,
A. having regard to the European Union's social policy agenda established by the Nice European Council in December 2000;
B. katsoo, että sosiaali- ja talouspolitiikat vahvistavat toisiaan ja että erityisesti naisilla on tärkeä rooli kestävään kehitykseen tähtäävässä sosioekonomisessa kehityksessä,
B. whereas social and economic policies are recognised as being mutually reinforcing and whereas women in particular play an important role in sustainability-oriented socio-economic development;
1. korostaa sukupuoliulottuvuuden ja naisten oikeuksien merkitystä niiden perustyönormien keskeisenä osana, joihin Euroopan unioni on sitoutunut;
Stresses the importance of the gender dimension and women's rights as an integral part of the core labour standards to which the European Union is committed;
9. pyytää, että seuraavan kerran kun komissio tarkistaa yhteisön yleistä tullietuusjärjestelmää, se vahvistaisi kyseisen järjestelmän vaikutuksia sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittamiseen työelämässä ja myöntäisi ylimääräisiä kaupan alan etuuksia maille, jotka toteuttavat sukupuoliulottuvuuden huomioon ottavia toimia;
Calls on the European Commission, in the framework of the forthcoming revision of the Community’s Generalised System of Preferences, to strengthen the impact of the GSP on respect for equality of the sexes in the area of employment and to grant additional commercial preferences to countries implementing measures which take account of the gender dimension;
25. kesäkuuta 2002 LOPULLINEN A5-0252/2002 *
25 June 2002 FINAL A5-0252/2002 *
Ehdotus neuvoston asetukseksi maatalouden geenivarojen säilyttämisestä, kuvauksesta, keräämisestä ja käytöstä sekä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 muuttamisesta
on the proposal for a Council regulation on the conservation, characterisation, collection and utilisation of genetic resources in agriculture and amending Regulation (EC) No 1258/1999
Neuvosto pyysi 22. marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä kuulla Euroopan parlamenttia EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden geenivarojen säilyttämisestä, kuvauksesta, keräämisestä ja käytöstä sekä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 muuttamisesta (KOM(2001) 617 – C5-0581/2001 – 2001/0256(CNS)).
By letter of 22 November 2001 the Council consulted Parliament, pursuant to Article 37 of the EC Treaty, on the proposal for a Council regulation on the conservation, characterisation, collection and utilisation of genetic resources in agriculture and amending Regulation (EC) No 1258/1999 ( COM(2001) 617 – C5-0581/2001 – 2001/0256 (CNS)).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 28. marraskuuta 2001 lähettäneensä kyseisen ehdotuksen asiasta vastaavaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokuntaan sekä lausuntoa varten budjettivaliokuntaan, talousarvion valvontavaliokuntaan, ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokuntaan ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaan ( C5‑0581/2001 ).
At the sitting of 28 November 2001 the President of Parliament announced that she had referred this proposal to the Committee on Agriculture and Rural Development as the committee responsible and the Committee on Budgets, the Committee on Budgetary Control, the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy and the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy for their opinions ( C5‑0581/2001 ).
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta nimitti kokouksessaan 4. joulukuuta 2001 esittelijäksi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorfin.
The Committee on Agriculture and Rural Development appointed Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf rapporteur at its meeting of 4 December 2001.
Valiokunta käsitteli komission ehdotusta ja mietintöluonnosta kokouksissaan 28. toukokuuta 2002 ja 19. kesäkuuta 2002.
The committee considered the Commission proposal and the draft report at its meetings of 28 May 2002 and 19 June 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joseph Daul (puheenjohtaja), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (varapuheenjohtaja ja esittelijä), Albert Jan Maat (varapuheenjohtaja), María Rodríguez Ramos (varapuheenjohtaja), Gordon J. Adam, Danielle Auroi, Alexandros Baltas, Sergio Berlato, Niels Busk, Arlindo Cunha, Christel Fiebiger, Francesco Fiori, Christos Folias, Georges Garot, Lutz Goepel, Willi Görlach, María Esther Herranz García (Neil Parishin puolesta) , Liam Hyland, María Izquierdo Rojo, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Jean-Claude Martinez, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Jan Mulder (Mikko Pesälän puolesta), Karl Erik Olsson, Ioannis Patakis (Dimitrios Koulourianosin puolesta), Encarnación Redondo Jiménez, Agnes Schierhuber ja Robert William Sturdy.
The following were present for the vote: Joseph Daul, Chairman; Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Vice-Chairman and rapporteur; Albert Jan Maat and María Rodríguez Ramos, Vice-Chairmen; Gordon J. Adam, Danielle Auroi, Alexandros Baltas, Sergio Berlato, Niels Busk, Arlindo Cunha, Christel Fiebiger, Francesco Fiori, Christos Folias, Georges Garot, Lutz Goepel, Willi Görlach, María Esther Herranz García (for Neil Parish), Liam Hyland, María Izquierdo Rojo, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Jean-Claude Martinez, Hans-Peter Mayer, Xaver Mayer, Jan Mulder (for Mikko Pesälä), Karl Erik Olsson, Ioannis Patakis (for Dimitrios Koulourianos), Encarnación Redondo Jiménez, Agnes Schierhuber and Robert William Sturdy.
Budjettivaliokunnan, teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot sekä oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan lausunto oikeusperustasta ovat tämän mietinnön liitteenä; talousarvion valvontavaliokunta päätti 4. joulukuuta 2001 olla antamatta lausuntoa ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta päätti 20. marraskuuta 2001 olla antamatta lausuntoa.
The opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy are attached, as is the opinion of the Committee on Legal Affairs and the Internal Market on the legal basis; the Committee on Budgetary Control and the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy decided on 4 December 2001 and 20 November 2001 respectively not to deliver opinions.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 25. kesäkuuta 2002.
The report was tabled on 25 June 2002.