natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viikoittainen lepoaika (5 artikla)
Weekly rest period (Article 5)
Kiinnostava kohta tässä säännöksessä on toinen kohta, jonka vähimmäislepoaikaan sisältyy periaatteessa sunnuntai.
The interesting part of this provision is paragraph 2, which says that the minimum rest period shall in principle include Sunday.
Asiassa C-84/94, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta v. neuvosto, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi tämän säännöksen.
In the case United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland v Council (C-84/94), the Court of Justice held this provision to be void.
Tämän vuoksi se poistettiin myöhemmin myös uuden direktiivin 2000/34/EY 1 artiklan 3 kohdasta.
For this reason, it was subsequently deleted from Article 1(3) of the new directive 2000/34.
Kuitenkin viidestätoista jäsenvaltiosta yhdeksässä sunnuntailepo edelleen turvataan.
In any case, 9 of the 15 Member States continue to provide for Sunday to be a day of rest.
Lisäksi esiintyy poikkeuksia joko 35 tunnin enimmäistyöajasta tai vähimmäisajasta seitsemän vuorokauden jaksoa kohden (ks. esim. Alankomaiden tapaus) ilman että viitattaisiin direktiivin 17 artiklassa mainittuihin syihin ja erityisiin tehtäviin.
Secondly, some exceptions are observed both to the maximum working time of 35 hours and the minimum rest period in a seven-day period (see the case of the Low Countries, for example), without any reference being made to the reasons and the specific activities referred to by Article 17 of the directive.
Viikoittainen enimmäistyöaika (6 artikla)
Maximum weekly working time (Article 6)
Tämä kohta on yksi direktiivin arkaluonteisimmista kohdista.
This section is one of the most sensitive in the directive.
6 artiklan soveltaminen on erityisen vaikeaa, koska jäsenvaltiot määrittelevät enimmäistyöajan eri tavoin.
The application of Article 6 is particularly difficult because of the differing ways in which maximum working time is defined by the Member States.
Artiklassa säädetään, että keskimääräinen työaika jokaisena seitsemän päivän jaksona on enintään 48 tuntia.
The article specifies that the average working time for each seven-day period must not exceed 48 hours.
Vuosiloma (7 artikla)
Annual leave (Article 7)
Oikeus palkalliseen vuosilomaan katsotaan yksilön perusoikeudeksi.
The right to annual paid holiday leave is considered to be a fundamental individual right.
Yleisesti ottaen sen soveltaminen ei tuota erityisiä ongelmia.
In general, application does not present any particular problems.
Kertomuksessa ei kuitenkaan selvennetä, turvataanko tämä oikeus ilman poikkeuksia kaikille työntekijäryhmille ja liittyykö siihen 7 artiklassa mainittu palkallisen loman myöntäminen pelkän rahallisen korvauksen asemesta.
Nevertheless, the report does not clarify whether this right is guaranteed without exception for all categories of worker and whether it is accompanied by the payment of holiday pay – the term used by Article 7 – and not merely compensation.
On korostettava jälleen, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäisen tuomion jälkeenkin lomaoikeus on turvattava ajan mukaan suhteellisesti laskettuna riippumatta työntekijän palvelukseen ottamisen ajankohdasta.
We should also bear in mind that after the recent Court of Justice decision, the right to leave must be guaranteed on a pro rata basis, regardless of the length of time for which the employee has been employed.
Näin ollen lomaoikeus on myös henkilöllä, joka on otettu palvelukseen muutamaksi kuukaudeksi, sekä henkilöllä, joka muutaman kuukauden jälkeen vaihtaa työnantajaa.
Given this, those who have only been hired for a few months must qualify for leave, as well as those who change employer after a few months.
Voidaan ajatella, että vastikään palvelukseen tulleelta, jolle on tehty työsopimus toistaiseksi, vaaditaan vähimmäisodotusaika, ennen kuin hän voi hyödyntää tätä oikeutta.
We might envisage that a newly-hired employee on a contract for an indefinite term will have to wait for a minimum period before exercising his right.
Epäilyksiä herättävä kysymys on niinikään se, sisältyvätkö pyhäpäivät neljän viikon jaksoon.
Another point where there is confusion is over whether bank holidays are included in the four-week period.
Kun otetaan huomioon, että loman tarkoituksena on työntekovelvollisuudesta vapauttaminen tietyksi ajanjaksoksi, jotta työntekijän henkiset ja fyysiset voimavarat palautuvat, tällä vapauttamisella voidaan tarkoittaa vain työpäiviä.
Given that the aim of leave is to be free of the obligation to work for a period of time in order to recuperate physically and mentally, leave must be considered to apply only to working days.
Yötyö ja muut kysymykset (10–13 artikla)
Night work and other issues (Articles 10 to 13)
Yötyöhön on viitattu jo edellä.
We have referred to night work above.
On kuitenkin kiinnitettävä erityistä huomiota kertomukseen yleiseen päätelmään, jonka mukaan joissakin jäsenvaltioissa ei ole lainkaan yötyötä koskevaa lainsäädäntöä ja muutamissa jäsenvaltioissa ylityörajoitukset eivät koske yötyötä.
However, we should pay particular attention to the report’s general conclusion, which states that in some Member States there is no legislation on night work, while in other Member States the limits on night time work do not include overtime.
Poikkeukset (17 artikla)
Derogations (Article 17)
Edellä on jo käsitelty joidenkin artiklojen soveltamista koskevia osittaisia poikkeuksia.
Reference has already been made above to the specific derogations provided for from the application of certain articles.
Esittelijä haluaa vielä kiinnittää huomiota 17 artiklan 1 kohdassa esitettyyn ehtoon, jonka mukaan säännöksistä voidaan poiketa, jos työntekijä sen hyväksyy.
However, the rapporteur would like to draw attention, in addition, to the proviso set out in Article 17(1), under which it is possible to specify derogations when the worker is in agreement.
Tämän joustavuuden nimissä lisätyn ehdon tarkoituksena ei ole sallia poikkeuksia rajoituksetta aina kun työntekijä sen hyväksyy, vaan vain silloin kun se on olosuhteiden vuoksi perusteltua.
This proviso, which was introduced as a flexibility clause, has the effect not of permitting unlimited derogations on any occasion when the worker agrees, but only when there are circumstances which justify it.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että joissakin jäsenvaltioissa tämä yhteys objektiivisiin olosuhteisiin ei ole ilmeinen.
However, it seems that in some Member States the link with objective circumstances is not obvious.
Loppusäännökset (18 artikla)
Final provisions (Article 18)
18 artiklan 1 kohdan b alakohdan viimeisen kappaleen mukaan ennen kuin seitsemän vuotta on kulunut a alakohdassa mainitusta päivästä, neuvosto tarkastelee komission ehdotuksen perusteella, johon sisältyy arviointikertomus, uudelleen tämän i alakohdan säännöksiä ja päättää tarvittavista toimenpiteistä.
Under Article 18(1)(b)(ii), before the expiry of a period of seven years from the end of the three-year deadline, the Council, on a proposal from the Commission which is accompanied by an appraisal report, shall re-examine the provisions of point (i) of Article 18(1)(b), and decide on what action to take.
Kyseessä on jäsenvaltion oikeus jättää soveltamatta viikoittaista enimmäistyöaikaa koskevaa 6 artiklaa.
This applies to the right of a Member State not to implement Article 6 on maximum weekly working time.
Esittelijän mielestä on suotavaa, että komissio ottaa käyttöön tämän säännöksen.
The Commission should take action on this provision.
25.huhtikuuta 2001 KALATALOUSVALIOKUNNAN LAUSUNTO
25 April 2001 OPINION OF THE COMMITTEE ON FISHERIES
Komission kertomus tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanteesta (Työaikadirektiivi)
on the report from the Commission on the State of Implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)
Valmistelija: Elspeth Attwooll
Draftsman: Elspeth Attwooll
Kalatalousvaliokunta nimitti 23. tammikuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Elspeth Attwoollin.
The Committee on Fisheries appointed Elspeth Attwooll draftsman at its meeting of 23 January 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 21. maaliskuuta ja 24. huhtikuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 6 February, 21 March and 24 April 2001.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (puheenjohtaja), Rosa Miguélez Ramos (varapuheenjohtaja), Hugues Martin (varapuheenjohtaja), Elspeth Attwooll (valmistelija), Arlindo Cunha, Pat the Cope Gallagher, Michael John Holmes, Ian Stewart Hudghton, Heinz Kindermann, Brigitte Langenhagen, Giorgio Lisi, Albert Jan Maat, John Joseph McCartin, Patricia McKenna, James Nicholson, Bernard Poignant, Struan Stevenson ja Catherine Stihler.
The following were present for the vote: Daniel Varela Suanzes-Carpegna, chairman; Rosa Miguélez Ramos, Hugues Martin vice-chairmen; Elspeth Attwooll, draftsman; Arlindo Cunha, Pat the Cope Gallagher, Michael John Holmes, Ian Stewart Hudghton, Heinz Kindermann, Brigitte Langenhagen, Giorgio Lisi, Albert Jan Maat, John Joseph McCartin, Patricia McKenna, James Nicholson, Bernard Poignant, Struan Stevenson and Catherine Stihler.
Kalatalousvaliokunta on erityisen kiinnostunut direktiivistä 93/104/EY, koska se vaikuttaa kalanjalostusteollisuuteen ja vesiviljelyyn.
Directive 93/104/EC is of specialist interest to the Fisheries Committee in that it affects the fish processing and aquaculture industries.
Kalatalousvaliokunta toteaa, että direktiivissä ei viitata niihin erityisesti.
It notes that the Directive makes no specific reference to them.
Se suhtautuu myönteisesti siihen, että vaikka vesiviljely jossain määrin muistuttaa maanviljelyä, josta säädetään erikseen direktiivin 17 artiklassa, poikkeusta ei ole pyydetty.
It welcomes the fact that, even though aquaculture in some ways resembles agriculture, for which there are particular provisions under Article 17 of the Directive, a derogation has not been requested.
Valiokunta toteaa kuitenkin, että maalla sijaitsevilla kalanjalostuslaitoksilla on ongelmia direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanossa, koska direktiivi ovat niin läheisessä yhteydessä merikalastukseen.
The Committee notes, however, that the land based fish processing industry experiences problems in applying directive 93/104/EC since it is so closely linked to the sea fishing activities.
Merikalastajia koskevat toimenpiteet löytyvät pikemminkin direktiivistä 2000/34/EY, joka koskee aikaisemmin poisjätettyjä aloja ja joka pannaan täytäntöön vuonna 2003.
Measures affecting sea fishers are to be found rather in Directive 2000/34/EC, relating to various previously excluded sectors, which is due to be implemented in 2003.
Merikalastajia koskevat vaatimukset lepoajasta ja työtunneista eroavat huomattavasti direktiivissä 93/104/EY säädetyissä vaatimuksista muille työntekijöille.
The requirements for periods of rest and limits on hours of work as they apply to sea fishers differ considerably from those applying to other workers under Directive 93/104/EC.
Tämä saattaa aiheuttaa ongelmia tulevaisuudessa, jos vesiviljely kehittyy niin, että sen parissa työskentelevien työ alkaa muistuttaa enemmän merikalastajien työtä.
It is considered that this might pose a problem in the future should the aquaculture industry develop in such a way that the activities of those engaged in it come to resemble more closely the activities of those engaged in sea fishing.
Valiokunta kiinnittää hieman huolestuneena huomiota direktiivin 93/104/EY vaihtelevaan ja jokseenkin epäsäännölliseen täytäntöönpanoon.
The Committee notes with some concern the different and somewhat uneven implementation of Directive 93/104/EC.
Vaikka valiokunta hyväksyy, että joustavuus direktiivien täytäntöönpanossa on tärkeää toissijaisuusperiaatteen kannalta, se haluaa painottaa turvallisuuskysymyksiä kalastusaluksilla.
Whilst accepting that flexibility in the implementation of directives is important for the principle of subsidiarity, the Committee wishes to stress issues of safety where work on fishing vessels is concerned.
Miguélez Ramosin kalastusalan turvallisuutta koskevan mietinnön mukaan suuri osuus onnettomuuksista tapahtuu kahdeksan ensimmäisen työtunnin jälkeen.
According to the Report by Mrs Miguélez Ramos on Fishing Safety, a high percentage of accidents take place after the first eight hours at work.
Täten kalatalousvaliokunta toivoo, että direktiivissä 2000/34/EY eriteltyjä lepoaikoja ja työtuntimääriä pidetään vähimmäismäärinä ja että jäsenvaltiot huolehtivat korkeammista standardeista suurimmassa alan sallimassa laajuudessa.
The Fisheries Committee, therefore, hopes that the periods of rest and limits on hours of work specified in Directive 2000/34/EC will be strictly adhered to as minima and that Member States will provide for higher standards to the fullest extent that the practicalities of activities in the industry dictate.
Valiokunta toteaa myös, että merikalastajia koskevan direktiivin tarkistamisesta ennen 1. elokuuta 2009 on säädetty.
The Committee also notes that there is provision for review of the Directive in relation to sea fishers by 1 August 2009.
Perusteellinen selvitys direktiivin soveltamisesta osuuskuntakalastajiin on toivottavasti tehty tähän mennessä.
It is hoped that at this stage there will be proper clarification of the extent to which it applies to share fishermen.
Ottaen huomioon direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon luonteen ja hankaluudet päättää direktiivin 2000/34/EY säännöksistä valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa tarkastelemaan mahdollisuutta neuvotella työaikoja koskevasta lainsäädännöstä tulevaisuudessa kyseisten alojen työmarkkinaosapuolten kesken, jolloin tuloksia saatettaisiin saada helpommin.
In view again of the nature of implementation of Directive 93/104/EC and of the difficulties in reaching agreement on the provisions of Directive 2000/34/EC, the Committee calls on the Commission and Council to consider whether, for the future, legislation on working time might be better arrived at through negotiations between the social partners in particular sectors.
Lopuksi valiokunta haluaa ilmaista tyytyväisyytensä komission mietinnön perusteellisuudesta ja monipuolisuudesta.
Finally, the Committee wishes to express its satisfaction with the thoroughness and comprehensiveness of the Commission’s Report.
1. pyytää komissiota seuraamaan, mikä vaikutus eri säännöillä on merikalastukseen ja kalanjalostusalaan ja kommentoimaan näitä vaikutuksia täytäntöönpanokertomuksissaan;
Asks the Commission to monitor the effects for the sea fishing and fish processing industries of being covered by different rules and to comments on these effects in their implementation reports.
4. pitää direktiivissä 2000/34/EY säädettyjä lepoaikoja ja työtuntimääriä vähimmäismäärinä ja kehottaa jäsenvaltioita tavoittelemaan korkeampia standardeja;
Considers the provisions concerning the period of rest and limits on working hours as laid down in Directive 2000/34/EC minimum levels and urges member states to strive for higher standards.
Työajan järjestely: direktiivin 93/104/EY täytäntöönpanon tilanne
on the report from the Commission on the State of Implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta nimitti 24. huhtikuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Maj Britt Theorinin.
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities appointed Maj Britt Theorin draftsperson at its meeting of 24 April 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 11. ja 12. heinäkuuta ja 11. syyskuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 11 July 2001 and 11 September 2001.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Maj Britt Theorin (puheenjohtaja), Jillian Evans (varapuheenjohtaja), Maj Britt Theorin (valmistelija), María Antonia Avilés Perea, Ilda Figueiredo, Lissy Gröner, Heidi Anneli Hautala, Anna Karamanou, Christa Klaß, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Astrid Lulling, Maria Martens, Amalia Sartori, Patsy Sörensen, Joke Swiebel, Sabine Zissener, Fiorella Ghilardotti (Marianne Erikssonin puolesta) ja Marie-Hélène Gillig (Elena Ornella Paciottin puolesta).
The following were present for the vote: Maj Britt Theorin, chairperson and draftsperson; Jillian Evans, vice-chairperson; María Antonia Avilés Perea, Ilda Figueiredo (for Marianne Eriksson), Marie-Hélène Gillig (for Elena Ornella Paciotti), Lissy Gröner, Heidi Anneli Hautala, Anna Karamanou, Christa Klaß, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Astrid Lulling, Maria Martens, Amalia Sartori, Patsy Sörensen, Joke Swiebel and Sabine Zissener.
Direktiivi 93/104/EY kiinnostaa naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokuntaa erityisesti, sillä se vaikuttaa naistyöntekijöiden turvaan ja etuihin.
Directive 93/104/EC is of special interest to the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities in that it affects the safeguards and advantages for women workers.
Kuten kansainvälinen työjärjestö ILO on todennut, naistyöntekijöille on tarjottava työpaikoilla erityistä suojelua, koska raskaus, synnytys ja synnytyksen jälkeinen aika ovat naisten hedelmällisessä iässä ne kolme vaihetta, joihin liittyy erityisiä terveysriskejä.
As has been established by the International Labour Organisation (ILO), special workplace protection is required for working women "because pregnancy, childbirth and the postnatal period are three phases in a woman's reproductive life in which special health risks exist."
ILO, "Maternity protection at work" julkaisussa The World of Work , nro 24, Geneve, huhtikuu 1998.
ILO, "Maternity protection at work" in The World of Work , No. 24, Geneva, April 1998.
Näin ollen raskaana olevien työntekijöiden lepoaikavaatimukset ja työajan rajoittamista koskevat vaatimukset eroavat huomattavasti muihin direktiivin 93/104/EY soveltamisalaan kuuluviin työtekijöihin liittyvistä vaatimuksista.
Therefore, the requirements for periods of rest and limits on hours of work as these are applied to pregnant workers differ considerably to those applying to other workers under directive 93/104/EC.
Valiokunta on jossakin määrin huolestunut direktiivin 93/104/EY epätasaisesta täytäntöönpanosta.
The Committee notes with certain concern the uneven implementation of Directive 93/104/EC.
Valiokunta haluaa korostaa raskaana olevien ja hiljattain synnyttäneiden naisten turvallisuuteen liittyviä seikkoja ja vaatii näin ollen, että 3, 4, 5, 6 ja 8 artiklassa säädettyjä lepo- ja työaikoja olisi pidettävä miniminä ja että jäsenvaltioiden olisi noudatettava eri teollisuudenaloilla tätä korkeampia standardeja aina, kun se on mahdollista.
Wishing to emphasise the issue of safety of pregnant and post-natal women, the Committee insists that the periods of rest and working hours, as laid out in Articles 3, 4, 5, 6 and 8, should be deemed as minima and that the Member States should provide for higher standards to the greatest possible extent in different industries.
Valiokunta pyytää komissiota seuraamaan erityisesti, miten erilaiset kansalliset työaikasäännökset vaikuttavat raskaana oleviin ja hiljattain synnyttäneisiin työntekijöihin.
The Committee requests the Commission to specifically monitor the effects for pregnant and post-natal workers of the different national working time regulations.
Valiokunta kantaa huolta raskaana olevien ja hiljattain synnyttäneiden naisten turvallisuudesta ja kehottaa näin ollen komissiota seuraamaan tiiviisti 9 artiklan toteutumista, lääketieteellisten seurantajärjestelmien toteutusta ja naisten mahdollisuuksia siirtyä tarvittaessa päivätyöhön raskauden ajaksi.
Troubled by the safety of pregnant and post-natal women, the Committee calls on the Commission to closely follow-up the fulfilment of Article 9, implementing medical follow-up systems and enabling women, where required, to transfer to day work for the duration of the pregnancy.
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
For the above-mentioned reasons the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
2. kehottaa Euroopan komissiota seuraamaan tiiviisti 9 artiklan toteutumista jäsenvaltioissa etenkin mitä tulee raskaana oleviin ja hiljattain synnyttäneisiin työntekijöihin, lääketieteellisen seurantajärjestelmän täytäntöönpanoon ja naisten mahdollisuuksiin siirtyä tarvittaessa päivätyöhön raskauden ajaksi.
Calls on the European Commission to closely follow-up the realisation in the Member States of Article 9 as regards pregnant and post-natal workers, implementing a medical follow-up system and enabling women, where required, to transfer to day work for the duration of the pregnancy.
23. tammikuuta 2002 LOPULLINEN A5-0011/2002
23 January 2002 FINAL A5-0011/2002
Lainsäädännön täytäntöönpano rahoituspalvelujen alalla
on the implementation of financial services legislation
, talous- ja raha-asioiden valiokunta (*) Hughes-menettely 304.301 SISÄLTÖ
, Committee on Economic and Monetary Affairs (*) Hughes Procedure 304.301 CONTENTS
TALOUS- JA RAHA-ASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO (*)
OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
OIKEUDELLISTEN JA SISÄMARKKINA-ASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS AND
Parlamentin puhemies ilmoitti 28. marraskuuta 2001 pidetyssä istunnossa, että perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnalle on annettu lupa laatia työjärjestyksen 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö lainsäädännön täytäntöönpanosta rahoituspalvelujen alalla ja että talous- ja raha-asioiden valiokunnalta sekä oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnalta on pyydetty lausuntoa.
At the sitting of 28 November 2001 the President of Parliament announced that the Committee on Constitutional Affairs had been authorised to draw up an own-initiative report, pursuant to Rule 163 of the Rules of Procedure, on the implementation of financial services legislation and that the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Legal Affairs and the Internal Market had been asked to deliver opinions.
Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta oli nimittänyt 13. marraskuuta 2001 pitämässään kokouksessa esittelijäksi Karl von Wogaun.
The Committee on Constitutional Affairs had appointed Karl von Wogau rapporteur at its meeting of 13 November 2001.
Puhemies ilmoitti istunnossa 13. joulukuuta 2001, että talous- ja raha-asioiden valiokunta, jolta on pyydetty lausuntoa, osallistuu mietinnön laatimiseen Hughes-menettelyn mukaisesti.
At the sitting of 13 December 2001 the President announced that the Committee on Economic and Monetary Affairs, which had been asked for its opinion, would be involved in drawing up the report, under the Hughes procedure.
Valiokunta käsitteli mietintöluonnosta 19. joulukuuta 2001 ja 22. tammikuuta 2002 pitämissään kokouksissa.
The Committee on Constitutional Affairs considered the draft report at its meetings of 19 December 2001 and 22 January 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 27 puolesta, 2 vastaan ja 1 tyhjä.
At the latter meeting it adopted the motion for a resolution by 27 votes to 2, with 1 abstention.