natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suuntaviivoissa suositetaan kahta rintasairauksiin erikoistunutta sairaanhoitajaa keskusta kohti, vaikka vielä ei ole päästy yksimielisyyteen näiden hoitajien tarvitsemasta koulutuksesta.
The guidelines recommended two nurses for the care of breast disease per unit, although no consensus has been reached on the training required for these nurses.
Aikooko komissio tukea nykyisiä toimia rintasairauksiin erikoistuneiden sairaanhoitajien ammatillisen pätevyyden lisäämiseksi ja julkaista ammattipätevyyttä koskevat normit ja suositukset EU:n suuntaviivojen neljännen painoksen täydennysosassa sen sijaan, että odotettaisiin viidennen painoksen valmistumista?
Does the Commission therefore wish to support current activities to develop professional standards for nurses specialising in the care of breast disease and to publish the standards and recommendations in a supplement to the fourth edition of the EU guidelines, instead of waiting until the fifth edition is completed?
Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan rintojen omatarkkailu auttaa merkittävästi oman terveydentilan tuntemisessa, mutta se ei ole oikea vaihtoehto rintasyövän havaitsemiselle varhaisessa vaiheessa mammografiaseulonnoissa.
According to the World Health Organisation (WHO), breast self-examination promotes a state of vigilance to a large degree, but does not constitute a suitable alternative to early detection of breast cancer by means of mammography screening.
Aikooko komissio tästä syystä korostaa tervettä elämäntapaa koskevissa, säännöllisesti toistuvissa, sukupuolikohtaisissa tiedotuskampanjoissa, että rintojen omatarkkailu ei korvaa mammografiaseulontaa?
Does the Commission, therefore, intend to use regularly repeated information campaigns on healthy life-style, aimed at women, to highlight the fact that breast self-examination cannot be a substitute for mammography screening?
Järjestelmällisten rintasyövän seulontaohjelmien käyttöönotto on vaatinut useissa EU15-jäsenvaltioissa merkittävää ammatillista ja logistista tukea Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmasta.
The implementation of organised breast cancer screening programmes in some of the 15 EU Member States required substantial professional, material and technical assistance through the 'Europe against Cancer' programme.
Miten komissio aikoo rakennerahastojen käytön lisäksi taata tarvittavan tuen korkealaatuisten seulontaohjelmien toteuttamiseksi EU:n uusissa jäsenvaltioissa ja maissa, jotka ovat liittymässä siihen?
What plans does the Commission have to provide appropriate support, together with the option of using the Structural Funds, in order to implement high-quality screening programmes in the new Member States and the applicant States?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0117/06/tark.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0117/06/rev.1
Aihe: Unkarin toimittamien tilastotietojen oikea-aikainen toimittaminen ja niiden luotettavuuden todentaminen
Subject: Timely transmission and verification of statistical data provided by Hungary
Syyskuun puolivälissä vuodetun nauhoituksen kautta julki tulleen Unkarin pääministerin tunnustuksen myötä on paljastunut myös se, että talous- ja rahaliiton seurantajärjestelmän puitteissa EU:n toimielimille toimitetut tiedot (ennusteet mukaan luettuina) eivät ole olleet oikeita.
In the wake of the admission by the Hungarian Prime Minister in a leaked tape-recording in mid-September, it was revealed that the data (including the forecasts) sent to the European institutions in the context of the surveillance system of the Economic and Monetary Union were not correct.
Ei ole ensimmäinen kerta EU:n historiassa, että jäsenvaltio syyllistyy luovaan tulkintaan talousarviotietojen toimittamisen yhteydessä peittelemällä julkisia lisämenoja.
It is not the first time in the history of the EU that a Member State has submitted a creative interpretation of budgetary data, by hiding additional public expenditure.
Mutta selvä ero Kreikkaan ja muihin esimerkkivaltioihin verrattuna on siinä, että näissä tapauksissa seurauksena ei ole ollut talouskriisi eikä voimakkaat säästötoimet kyseisessä jäsenvaltiossa.
But the marked difference in comparison with the Greek and other examples lies in the fact that those cases did not result in a financial crisis followed by drastic austerity measures in the Member State concerned.
Unkarissa syntyneen budjettikriisin lisäksi uskottavuusongelma koskee myös Euroopan unionia sen vuoksi, että komissio todentaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja tilastokeskusten toimittamien tietojen ja ennusteiden luotettavuuden.
In addition to the budgetary crisis created inside Hungary, a credibility problem arose for the European Union with regard to the Commission's role in verifying data and forecasts transferred from national statistical and government bodies .
Miksi komissio ei ole huomannut Kreikasta, Portugalista, Maltalta ja muista maista saatujen kokemusten jälkeen, että Unkarin hallituksen toukokuussa 2004 tapahtuneen liittymisen jälkeen toimittamat talousarvioennusteet ovat olleet todellisuuteen perustumattomia, kun otetaan erityisesti huomioon se, että annettujen tietojen ja todellisuuden välinen ero oli suurimmillaan heinäkuussa 2006?
Why did the Commission not realise, after the experiences of Greece, Portugal, Malta and others, that the budgetary forecasts provided by the Hungarian government after its accession in May 2004 were unrealistic, especially considering the extent of discrepancy that went on to be revealed, culminating in July 2006?
Miksi komissio hyväksyi toukokuussa 2006 kevään talousennusteen, joka oli ristiriidassa arviointilaitosten, luokituslaitosten ja Unkarin kansallispankin ennusteen kanssa?
Why did the Commission adopt the Spring Forecast in May 2006 against the predictions of forecast institutions, rating agencies and the National Bank of Hungary?
Katsooko komissio tehneensä kaiken voitavansa, vai olisiko komissiolle annettava enemmän toimivaltaa ja/tai resursseja, jotta se voisi suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti?
Does the Commission consider that it did all it could possibly do, or should further powers and/or resources be given to the Commission so that it can carry out its tasks properly?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0118/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0118/06
Aihe: Rahapelit ja vedonlyönti sisämarkkinoilla
Subject: Gambling and sports betting in the Internal Market
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta panee merkille komission 4. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen rikkomismenettelyn käynnistämisestä asiassa, joka koskee vedonlyöntimarkkinoille asetettuja rajoituksia, joiden katsotaan olevan ristiriidassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklan kanssa (vapaus tarjota palveluja).
The IMCO Committee takes note of the European Commission’s decision of 4 April 2006 to launch infringement procedures concerning restrictions imposed on sports betting markets which are deemed to be incompatible with article 49 TEC (freedom to provide services).
Lisäksi sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta panee merkille 30. toukokuuta 2006 julkaistun Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksen, jossa arvostellaan komission tapaa käsitellä rahapeleihin liittyviä rikkomistapauksia ja korostetaan, ettei komissiolla ole oikeutta viivyttää rikkomismenettelyä koskevan kantelun käsittelyä sillä perusteella, ettei se saa aikaan poliittista konsensusta siitä, miten asiassa pitäisi menetellä.
Furthermore, the IMCO Committee notes the EU Ombudsman's special report issued on 30 May 2006, criticising the European Commission's handling of a gambling infringement case and emphasising that the Commission is not entitled to delay in dealing with an infringement complaint on the grounds that it is unable to find a political consensus on how to proceed.
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta myös muistuttaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-243/01 (Gambelli ja muut) marraskuussa 2003 tekemästä päätöksestä.
The IMCO committee also recalls the ruling of the European Court of Justice in case C-243/01 'Gambelli and others' of November 2003.
Miten 4. huhtikuuta 2006 käynnistetyt rikkomismenettelyt ovat edenneet, ja mihin toimiin komissio aikoo seuraavaksi ryhtyä?
What is the progress on the infringement proceedings launched on 4 April 2006 and what are the next steps planned by the Commission?
Aikooko komissio rajoittaa rikkomismenettelyt koskemaan ainoastaan vedonlyöntialaa, vai harkitseeko se muita toimenpiteitä muilla rahapeleihin liittyvillä aloilla, joilla noudatetaan syrjiviä käytäntöjä?
Does the European Commission intend to restrict the infringement procedures only to the sports betting sector or does it envisage further actions in other gambling-related sectors where discriminatory practices are identified?
Mitä aloitteita komissio valmistelee sellaisen online-rahapelejä koskevan lainsäädäntökehyksen kehittämiseksi, jonka ansiosta jäsenvaltiot voisivat turvata kuluttajien oikeudet ja suojella alaikäisiä sallien kuitenkin samalla hyvämaineisten yritysten tekemät lailliset operaatiot?
What initiatives is the Commission preparing to develop a legal framework for on-line gambling that will allow Member States to safeguard consumers and protect minors while allowing legitimate operations by reputable firms?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0119/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0119/06
Aihe: Arvopapereita koskevan Haagin yleissopimuksen allekirjoittamisen vaikutukset
Subject: Implications of signing the Hague Securities Convention
Kun komissio on antanut oikeudellisen arvionsa, neuvosto on nyt päättämässä, pitäisikö Euroopan unionin allekirjoittaa arvopapereita koskeva Haagin yleissopimus.
Following the release by the European Commission of its Legal Assessment, the Council is currently in the process of deciding if the European Union should or should not decide to sign the Hague Securities Convention.
Ottaen huomioon, että yleissopimuksella on suuri merkitys eurooppalaisille sijoittajille ja markkinatoimijoille, Euroopan parlamentti katsoo, että sitä ei ole otettu riittävällä tavalla mukaan keskusteluun päätöksestä.
Given the major importance of the Convention for European investors and market participants, the European Parliament considers that it is insufficiently involved in the debate on this decision.
Euroopan parlamentin merkittävä tavoite tässä asiassa on varmistaa, että nykyinen eurooppalainen sääntö arvopapereiden hallintaa koskevasta lainvalinnasta toimii ja on selkeä.
The European Parliament, on this issue, has one major goal: that the efficiency and the clarity of the current European rule relating to the conflict of law on securities holdings can be protected.
Yhteispäätösmenettelyllä on viime vuosina tosiaankin onnistuttu luomaan Eurooppaa varten yksi yhtenäinen lainvalintaa koskeva sääntö, jolla sovellettavaksi laiksi määritellään sen jäsenvaltion laki, jossa arvopaperitili sijaitsee.
Indeed, the codecision process, in recent years, succeeded in creating one unified rule on conflict of law for Europe, which determines the applicable law as the law of the Member State where the account is located.
Markkinatoimijat, jäsenvaltiot ja komissio tunnustava, että ”arvopaperitilin sijaintipaikkasääntöä” sovelletaan tehokkaasti sisämarkkinoilla.
Market participants, Member States and the European Commission all recognise that the ‘location of account’ formula works efficiently in the internal market.
Jos tämän perussäännön pätevyyttä ei tunnusteta ja pyritään korvaamaan se niin, että arvopaperitilin osapuolet voivat vapaasti valita sovellettavat lait, avataan varmasti ”Pandoran laatikko", joka johtaa siihen, että myös käteistileihin sovellettava laki voidaan valita vapaasti.
Not recognising the validity of such a basic rule and advocating its replacement by a free choice of applicable laws by the parties of a securities account would certainly open the ‘Pandora's box’ of free choice of the applicable law for cash accounts as well.
Samalla kun jäsenvaltioita pyydetään ottamaan käyttöön yhä ankarampia säädöksiä rahanpesusta, markkinoiden väärinkäytöksistä, avoimuudesta ja yritysten hallinnosta, tuntuu lähes provokaatiolta antaa sääntö siitä, että arvopaperitilin sijaintipaikkaa ei ehkä voida määritellä.
Moreover, while any country is asked to implement more and more strict legislation relating to money laundering, market abuses, transparency and corporate governance, establishing a rule on the alleged impossibility to localise securities accounts may be almost considered as rather provocative.
Yhtyykö neuvosto parlamentin tavoitteeseen, että on täysimääräisesti turvattava "arvopaperitilin sijaintipaikkasäännön" soveltaminen?
Does the Council share this objective of the Parliament to try to fully protect the application of the ‘location of account’ formula?
Onko neuvosto – ennen kuin EU sitoutuu allekirjoittamaan yleissopimuksen – edes yrittänyt löytää keinoja ”arvopaperitilin sijaintipaikkasäännön” soveltamisen jatkamiseksi eurooppalaisten arvopaperitilien osalta samalla, kun varataan mahdollisuus valita sovellettava laki EU:n ulkopuolisille tileille?
Before committing the EU to signing the Convention, has the Council actually tried to find a means to continue to apply the ‘location of account’ formula for European accounts while reserving the Convention's free choice of applicable law for accounts held outside the EU?
Voiko neuvosto selittää, miten se saattoi luvata, että EU allekirjoittaa yleissopimuksen, vaikka ei ole tehty todellista selvitystä sopimuksen vaikutuksista talouteen ja yritystoimintaan?
Could the Council explain how it could commit the EU to signing the Convention without having carried out a true economic and business impact assessment of it?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0120/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0120/06
Yhtyykö komissio parlamentin tavoitteeseen, että on täysimääräisesti turvattava "arvopaperitilin sijaintipaikkasäännön" soveltaminen?
Does the Commission share this objective of the Parliament to try to fully protect the application of the ‘location of account’ formula?
Onko komissio – ennen kuin EU sitoutuu allekirjoittamaan yleissopimuksen – edes yrittänyt löytää keinoja ”arvopaperitilin sijaintipaikkasäännön” soveltamisen jatkamiseksi eurooppalaisten arvopaperitilien osalta samalla, kun varataan mahdollisuus valita sovellettava laki EU:n ulkopuolisille tileille?
Before committing the EU to signing the Convention, has the Commission actually tried to find a means to continue to apply the ‘location of account’ formula for European accounts while reserving the Convention's free choice of applicable law for accounts held outside the EU?
Voiko komissio selittää, miten se saattoi luvata, että EU allekirjoittaa yleissopimuksen, vaikka ei ole tehty todellista selvitystä sopimuksen vaikutuksista talouteen ja yritystoimintaan?
Could the Commission explain how it could commit the EU to signing the Convention without having carried out a true economic and business impact assessment of it?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0121/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0121/06
Aihe: Pyyntö neuvoston direktiivin 2003/96/EY mukaisen huviveneilijöiden käyttämään niin sanottuun punaiseen dieselpolttoaineeseen sovellettavaa alennettua valmisteveroa koskevan poikkeussäännöksen voimassaolon jatkamisesta
Subject: Request for the continuation of the exemption from charging full excise duty on red diesel for leisure boaters under Council Directive 2003/96/EC
Neuvoston direktiivin 2003/96/EY poikkeussäännösten mukaisesti viidellä jäsenvaltiolla, Suomella, Irlannilla, Maltalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla, on nykyään lupa soveltaa alennettua valmisteveroastetta ainoastaan huvialuksissa käytettävään niin sanottuun punaiseen dieselpolttoaineeseen.
Currently, derogations in Council Directive 2003/96/EC allow five countries, including Finland, Ireland, Malta and the United Kingdom, to charge reduced rates of excise duty on red diesel, applying only to private pleasure watercraft.
Näiden poikkeussäännösten voimassaoloaika umpeutuu kuitenkin 31. joulukuuta 2006.
These exemptions are due to expire on 31 December 2006.
Jos nykyiset poikkeussäännökset kumotaan ja veneenomistajien on siirryttävä käyttämään kansallisen verokohtelun mukaista dieselöljyä, heidän polttoainekustannuksensa nousevat huomattavasti ja siten monien on luovuttava veneilyharrastuksestaan.
However, if the current derogations were to be abolished, forcing boat owners to fill up with diesel taxed at national rates, boaters would face considerable price increases, forcing many of them out of their sport.
Lisäksi edellä mainittujen poikkeussäännösten kumoamisesta aiheutuisi muita merkittäviä kustannuksia muun muassa tankkausjärjestelyiden uusimisen vuoksi, ja niin sanotun polttoaineturismin ja petosten vaara lisääntyisi.
The sector would also face high costs of compliance, for example for new infrastructure for tank facilities, while there would be an increased risk of tank tourism and fraud.
Komissio ei kuitenkaan pitänyt äskettäisen poikkeussäännösten tarkastelun yhteydessä näitä huolenaiheita oikeutettuina.
The Commission, in a recent review of the derogations, nevertheless ruled these concerns as ‘not justified’.
Onko neuvosto tietoinen, että kyseisen poikkeussäännöksen kumoamisesta aiheutuisi mahdollisesti tuhoisia vaikutuksia monille aloille, muiden muassa vesiurheilulle, matkailulle ja meriteollisuudelle.
Is the Council aware of the potentially devastating impact of abolishing the derogation on various sectors, including water sports, tourism and the marine industry?
Eikö neuvosto ole samaa mieltä siitä, että poikkeussäännöksen kumoaminen olisi myös suoraan vastoin direktiivin ensisijaista tarkoitusta, joka on energiatuotteiden verotasojen yhdenmukaistaminen sisämarkkinoiden häiriöiden vähentämiseksi.
Does the Council share the assessment that the results of ending the exemption would in fact run directly counter to the Directive's primary aim, namely the harmonisation of tax levels on energy products so as to reduce distortions in the Internal Market?
Tukeeko neuvosto poikkeussäännöksen voimassaolon jatkamista 31. joulukuuta 2006 jälkeen, jos asianomaisten jäsenvaltioiden hallitukset pyytävät sitä?
Will the Council therefore support a renewal of the derogation after 31 December 2006 if the governments concerned apply for a renewal?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0122/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0122/06
Kun otetaan huomioon merkit kiintiöjärjestelmän asteittaisesta purkamisesta (phasing-out), näyttäisi olevan tarpeen järjestää asianmukainen vuoropuhelu, jotta tuottajilla ja teollisuudella on aikaa sopeutua mahdollisesti tuleviin muutoksiin.
In view of these signs of a possible progressive dismantling of the quota system (phasing-out), it seems necessary now to have a proper debate so that producers and the industry have time to adapt to possible future changes.
Aikooko komissio säilyttää vuoteen 2015 asti maitokiintiöjärjestelmän, joka tarjoaa tietyn suojan monille tuottajille, vai aikooko se purkaa kiintiöjärjestelmää asteittain tai porrastettuna vuodesta 2008?
Does the European Commission intend to maintain the system of milk quotas until 2015, which offers a certain protection for many producers, or does it intend to dismantle the quota system progressively or gradually from 2008 onwards?
Jos suunnitellaan asteittaista purkamista, mitkä konkreettiset toimenpiteet koskettavat maidontuottajia?
If phasing out is intended, what specific measures might be involved for milk producers?
SUULLINEN KYSYMYS JOSTA KESKUSTELLAAN O-0123/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0123/06
Aihe: Tuki julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksille ja koheesiopolitiikalle
Subject: Support for PPPs and cohesion policy
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimukset, jotka muovaavat uudelleen julkishallinnon ja yksityisen sektorin välisiä suhteita, yleistyvät nopeasti, ja niillä on keskeinen rooli koheesiopolitiikan piiriin kuuluvissa hankkeissa sekä Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa.
The phenomenon of public-private partnerships (PPP), which is redefining the relationship between public administration and the private sector, is developing apace and is playing a key role in cohesion policy projects as well as in terms of attaining the Lisbon objectives.
Tämä on vahvistettu julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksia koskevassa vihreässä kirjassa sekä komission tiedonannossa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta.
This has been confirmed by both the PPP Green Paper and the Commission Communication on Public-Private Partnerships and Community Law on Public Procurement and Concessions.
Mallia, jossa julkishallinnon laitokset omistavat infrastruktuurin ja yksityiset, usein ylikansalliset, yhtiöt tarjoavat palveluita sopimuksen perusteella, voidaan pitää hyvänä ja toimivana käytäntönä hallinnoitaessa julkisen sektorin palveluja.
The mixed model, whereby a public administration institution owns the infrastructure and a private, often supranational, company carries out services on the basis of an operating contract, can be considered good and effective practice in the management of public sector services.
Uusien jäsenvaltioiden on täytettävä yhteisön lainsäädännöstä johtuvat velvoitteet suhteellisen lyhyessä ajassa.
New Member States have to fulfil the requirements arising from Community law in a relatively short period.
Esimerkiksi vesihallinnon alalla infrastruktuuria on uusittava ja kehitettävä, jotta yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY vaatimukset täyttyvät.
One example is in the area of water management, where infrastructure needs to be modernised and developed to meet the conditions of Council Directive 91/271/EEC concerning urban waste water treatment.
Sitoumuksia tehdessään jäsenvaltiot ja erityisesti vesihuoltoon tarvittavaa infrastruktuuria omistavat hallintoviranomaiset ovat ottaneet lähtökohdaksi, että koheesiorahaston varoilla tuettaisiin yhteisön säännöstöstä aiheutuvien velvollisuuksien täyttämistä.
In making a commitment, the Member States and in particular the administrative authorities that own water management infrastructure proceeded on the basis that the financial resources from the cohesion fund would contribute towards fulfilling the requirements arising from the acquis.
Hallintoviranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet kohdanneensa komission taholta huomattavia ongelmia hyväksyessään koheesiorahaston piiriin hankkeita, joihin liittyy sekamalli (paikallisviranomainen omistaa infrastruktuurin ja toimintaa harjoittaa yksityinen yhtiö).
However, when it comes to approving projects under the cohesion fund involving the mixed model (infrastructure owned by the local authority and operated by a private entity), administrative authorities indicate that they are being faced with a considerable problem on the Commission side.
Komissio katsoo, että näissä tapauksissa saatetaan rikkoa joitakin EU:n yleisiä sääntöjä, joita ei kuitenkaan ole eritelty tarkasti ja jotka eivät löydy mistään säädöksestä, ja vaatii noudattamaan absrtraktia "parasta kansainvälistä käytäntöä".
The Commission believes that, in these cases, there can be a violation of some general EU rules, which are not precisely specified or to be found in any legislative act, and demands that some abstract ‘best international practice’ be followed.
Komission mukaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimusten käyttöön vesihallinnon alalla liittyy monissa jäsenvaltioissa ongelmia, joita käsitellään tapauskohtaisesti.
According to the Commission, there are problems relating to the use of PPPs in water management in various Member States, which are being dealt with on a case-by-case basis.
Toistaiseksi komissio on kuitenkin tehnyt vain yleisiä huomioita ilmoittamatta oikeudellisia perusteita, jotka osoittaisivat, että näissä tapauksissa on rikottu yhteisön lainsäädäntöä ja että sen vuoksi koheesiorahastosta ei voida myöntää tukea.
However, beyond making general observations, the Commission has yet to put forward any relevant legal argument demonstrating that Community law is being broken in these cases and that aid therefore cannot be provided from the cohesion fund.