natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon 24. lokakuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselman EYVL C 112 E, 9.5.2002, s. 147. ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002 (KOM(2001) 511) EYVL C 75 E, 26.3.2002, s. 1. ,
– having regard to its legislative resolution of 24 October 2001 OJ C 112 E of 9.5.2002, p.147. on the proposal for a Council decision on the guidelines for Member States' employment policies for the year 2002 ( COM(2001) 511 ) OJ C 75 E of 26.3.2002, p.1. ,
– ottaa huomioon 24. lokakuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EYVL C 112 E, 9.5.2002, s. 147. komission tiedonannosta yhteisestä työllisyysraportista 2001 ( KOM(2001) 438 ) Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. ,
– having regard to its resolution of 24 October 2001 OJ C 112 E of 9.5.2002, p.147. on the Commission communication on the Draft Joint Employment Report 2001( COM(2001) 438 ) Not yet published in OJ. ,
– ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000 EYVL L 72, 21.3.2000, s. 15. ,
– having regard to the Council Decision of 13 March 2000 on the guidelines for Member States’ employment policies for the year 2000 OJ L72 of 21.3.2000, p.
– ottaa huomioon 15. joulukuuta 1997 annetun neuvoston päätöslauselman työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 EYVL C 30, 28.1.1998, s. 1. ,
– having regard to the Council Resolution of 15 December 1997 on the 1998 Employment Guidelines OJ C 30 of 28.1.1998, p.1. ,
– ottaa huomioon komission tiedonannon sosiaalipoliittisesta ohjelmasta (KOM(2000) 379) Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. ,
– having regard to the Commission communication on the social policy agenda ( COM(2000) 379 ) Not yet published in OJ. ,
– ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan sosiaalirahaston tuesta Euroopan työllisyysstrategialle (KOM (2001) 16) Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. ,
– having regard to the Commission communication on the European Social Fund support for the European Employment Strategy ( COM (2001) 16 ) Not yet published in OJ. ,
– ottaa huomioon 23.—24. maaliskuuta 2000 pidetyn Lissabonin Eurooppa-neuvoston, 23.—24. maaliskuuta 2001 pidetyn Tukholman Eurooppa-neuvoston ja 15.‑16. maaliskuuta 2002 pidetyn Barcelonan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,
– having regard to the Presidency conclusions on the Lisbon European Council of 23/24 March 2000, the Göteborg European Council of 15/16 June 2001, the Stockholm European Council of 23/24 March 2001 and the Barcelona European Council of 15/16 March 2002,
– ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan unionin itälaajentumisen vaikutuksista EU:n jäsenvaltioiden työllisyyteen ja työmarkkinoihin,
– having regard to the Commission report on the impact of Eastern enlargement on employment and labour markets in the EU Member States,
– ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnon ( A5‑0301/2002 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities ( A5‑0301/2002 ),
A. ottaa huomioon, että alustavan arvion mukaan Euroopan työllisyysstrategian avulla on saatu aikaan varsin hyviä tuloksia,
A. whereas the preliminary evaluation indicates that the EES so far has been quite successful,
B. ottaa huomioon, että arvio koskee sekä politiikan sisältöä (suuntaviivoja, suosituksia ja ensisijaisia tavoitteita) että avointa koordinointimenetelmää,
B. whereas the evaluation involves both the policy content (guidelines, recommendations and priorities) and the open method of coordination (OMC),
C. ottaa huomioon, että työttömyys ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyys ovat sosiaalisen syrjäytymisen tärkeimpiä aiheuttajia Euroopassa 1990-luvun lopun työmarkkinoiden laajenemisesta huolimatta,
C. whereas unemployment and particularly long-term unemployment is one of the principle causes of social exclusion in Europe in spite of the expanding of the labour market in the late 1990's,
D. ottaa huomioon, että monissa nykyisissä ja tulevissa jäsenvaltioissa suurimmaksi tulevaisuuden haasteeksi on muodostumassa työpaikkojen luominen, sillä hyvinkin suunniteltu ja kohdistettu työllistämistuki vaikuttaa vain minimaalisesti, jos kansantaloudessa ei ole riittävästi työpaikkoja
D. whereas job creation is becoming the major challenge in the coming years in many present and future Member States, because even well designed and targeted employability support can have minimal effect if there are not enough jobs,
E. ottaa huomioon, että yrittäjyyttä koskevalle pilarille on ollut ominaista dynaamisten mobilisaatiota tukevien politiikkojen sijaan kapea pk-yritysten näkökulma ja passiiviset toimet (esteiden poistaminen),
E. whereas the entrepreneurship pillar has been dominated by a narrow SME-perspective and passive policy measures (removing barriers) rather than dynamic mobilisation policies,
F. ottaa huomioon, että sopeutumiskykyä koskevan pilarin tarkoitus on edelleen epäselvä suhteessa Euroopan työllisyysstrategian työllisyystavoitteisiin, ja että siinä tarvitaan työmarkkinaosapuolten vahvempaa sitoutumista edistämään, tukemaan ja kehittämään neuvotteluja sekä laatimaan sopimuksia, joilla modernisoidaan työn organisointia, täytetään yritysten tuottavuuden ja kilpailukyvyn vaatimukset, parannetaan työn laatua ja työturvallisuutta,
F. whereas the adaptability pillar remains unclear in purpose with respect to the employment aims of the EES and needs a stronger commitment by the social partners to encourage, foster and develop negotiations and formulate agreements for modernising the way work is structured, to meet the productivity and competitiveness challenges which enterprises face, to raise the quality of work and increase its security,
G. ottaa huomioon, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva pilari on osoittautunut niin tärkeäksi, että sitä on täydennetty uudella monialaisella suuntaviivalla,
G. whereas the equal opportunities pillar has proved to be so relevant and important that it has been supplemented with a new horizontal guideline,
H. ottaa huomioon, että komissio on tunnustanut työn laadun parantamisen ja työllisyyden ja tuottavuuden välisen merkittävän yhteyden,
H. whereas the Commission has recognised the important link between higher job quality and employment and productivity,
I. ottaa huomioon, että uusien jäsenvaltioiden työmarkkinoilla on huomattavia siirtymävaiheeseen liittyviä ongelmia, jotka vaativat uusia järjestelyjä myös nykyisten jäsenvaltioiden työmarkkinoilla, ja että tämä on otettava huomioon suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä,
I. whereas the labour markets of the new Member States face challenges that to a large extent are similar in nature to those of the current Member States, and whereas there are nevertheless some urgent transition problems present, which must be reflected in the revised guideline document,
J. ottaa huomioon, että Lissabonissa tehtyjen Euroopan työllisyysstrategiaa koskevien päätösten tuloksena oli keskittyneempi työllisyysstrategia, jonka tavoitteena on dynaaminen osaamiseen perustuva talous, ja ne olivat alkuna makrotalous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan koordinoinnille; ottaa huomioon, että Barcelonan Eurooppa-neuvosto tunnusti tarpeen synkronoida laajojen talouspoliittisten suuntaviivojen ja työllisyyspaketin hyväksymisen aikataulut; ottaa huomioon, että tämä järkeistäminen on välttämätöntä, koska sen avulla voidaan varmistaa yhtä tärkeiden ja toisiaan tukevien taloutta, työllisyyttä ja sosiaalipolitiikkaa koskevien prosessien johdonmukaisuus,
J. whereas the Lisbon decisions on the EES gave us a more focussed employment strategy aiming at a dynamic knowledge economy and initiated coordination between macroeconomic policy, social policy and employment policy and the Barcelona European Council agreed on the need to synchronise the calendars for adoption of the Broad Economic Policy Guidelines and of the annual Employment package; whereas this rationalisation is required in order to ensure consistency with regard to the equally important and mutually supportive economic, employment and social processes,
K. ottaa huomioon, että Euroopan työllisyysstrategiassa ei oteta asianmukaisesti huomioon ympäristökestävyyttä koskevia Euroopan unionin tavoitteita, mistä päätettiin Göteborgin Eurooppa-neuvoston kokouksessa,
K. whereas the European Employment Strategy fails to take adequate account of the environmental sustainability goals of the European Union as decided at the Göteborg summit,
L. ottaa huomioon, että Euroopan työllisyysstrategia on integroitava jäsenvaltioiden kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen työmarkkinapolitiikkaan sekä Euroopan sosiaalirahaston politiikkoihin,
L. whereas it is necessary to integrate the EES with national, regional and local labour market policy in the Member States and with the ESF policies,
M. ottaa huomioon, että komission tiedonannossa ei käsitellä riittävästi työllisyysstrategian täytäntöönpanon asianmukaisen täytäntöönpanon merkitystä jäsenvaltioissa, mikä edellyttää tiettyä vakautta tulevien suuntaviivojen asettamisessa,
M. whereas the Commission communication does not deal enough with the importance of proper implementation of the EES in the Member States, which presupposes a certain stability of the future guideline set-up ,
N. ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden tekemässä kriittisessä arvioinnissa kiinnitetään huomiota Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanon äärimmäisen lyhyisiin valmisteluaikoihin, jonka seurauksena suurimmassa osassa tapauksista ei edelleenkään voida osoittaa, että toimet vaikuttaisivat myönteisesti työllisyyteen,
N. whereas a critical assessment by Member States draws attention to extremely short preparatory periods for implementation of the European Employment Strategy with the consequence that positive effects of the measures on employment cannot yet be detected in the majority of cases,
O. katsoo, että koordinointipolitiikassa on tärkeää kunnioittaa täysimääräisesti perussopimuksilla säädettyjä suhteita komission ja jäsenvaltioiden välillä,
O. whereas it is important that the coordination policy fully respects the treaty-based relations between the Commission and the Member States,
P. ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden parlamenteilla ja niiden alueparlamenteilla on keskeinen rooli jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen oikeutuksen antajina ja demokraattisen vastuun kantajina,
P. whereas the parliament or parliaments within the Member States have a crucial role for the legitimacy and democratic accountability of all employment policies in the Member States,
Q. ottaa huomioon, että avoin koordinointimenetelmä on työllisyyspolitiikan arvokas täytäntöönpanoväline, jonka parantamista on jatkettava,
Q. whereas the OMC is a valuable mode of policy implementation which needs to be further improved,
3. kehottaa komissiota täsmentämään ja vahvistamaan työmarkkinaosapuolten merkittävää roolia kaikissa työn organisointia ja työoloja koskevissa asioissa;
Calls on the Commission to specify and strengthen the crucial role of the social partners in all matters regarding the organisation of work and working conditions;
19. katsoo, että keskipitkällä aikavälillä talouden suuntaviivat ja työllisyysstrategia on sisällytettävä talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan ohjelmaan, jota kukin uusi komissio esittää yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja jonka neuvosto ja vaalien jälkeinen uusi Euroopan parlamentti hyväksyvät;
Considers that, in a medium-term perspective, the economic policy guidelines and employment strategy must be incorporated into a programme for economic, social and employment policy, to be proposed by each new Commission working together with the social partners and adopted by the Council and the new elected European Parliament;
21. pyytää komissiota ottamaan ehdokasvaltiot mukaan prosessiin ja avoimeen koordinointimenetelmään, jotta Euroopan työllisyysstrategia ja Lissabonin strategian tavoitteet saataisiin toteutettua onnistuneesti;
Calls on the Commission to involve the candidate countries in the process and in the open method of coordination to ensure that the European employment strategy and the objectives of the Lisbon strategy can be successfully implemented;
Esittelijä suhtautuu myönteisesti komission päätökseen laatia erillinen tiedonanto Euroopan työllisyysstrategian arvioinnista, minkä tarkoituksena oli herättää asiasta keskustelua ennen kuin työllisyyden suuntaviivat vuodeksi 2003 hyväksytään lopullisesti.
The rapporteur welcomes the Commission's decision to make a separate communication on the evaluation of the EES in order to stimulate the debate before the final adoption of the Employment Guidelines for 2003.
Tiedonanto on huolella laadittu asiakirja, joka perustuu alustavaan analyysiin laajasta aineistosta, josta tiedeyhteisö tekee tulevaisuudessa tarkemman analyysin.
The Communication is a cautiously elaborated document based on preliminary analysis of a large evaluation material, which awaits further and deeper analysis by the academic research community.
Pääasiallisesti se suosii politiikan jatkuvuutta innovaation ja muutoksen sijaan.
Essentially it advocates policy continuity rather than innovation and change.
Esittelijän mielestä suurin osa analyysin tuloksista pitää paikkansa, mutta hänen mukaansa avoimeen koordinointimenetelmään liittyvät ongelmat vaativat paljon avoimempaa ja muutosmyönteisempää keskustelua.
The rapporteur is in agreement with most of the analysis, but finds that the major problems concerning the open method of coordination (OMC) merit much more open and change-oriented discussion.
Vaikka komissio tunnustaa yksinkertaistamisen ja selkeiden ensisijaisten tavoitteiden olevan tarpeellisia, se selvästikin epäröi ottaa asiaan kantaa näin varhaisessa vaiheessa.
While recognising the need for simplification and clear priorities the Commission obviously hesitates to take a stand at this early point in time.
Se mainitsee "neljä työllisyysstrategian uudistamisen kannalta ensisijaista aihetta" Komission tiedonanto "Katsaus Euroopan työllisyysstrategian ensimmäisiin viiteen toteutusvuoteen" ( KOM(2002) 416 ), luku 3, s. 18. , joista muotoutuu strategian sijasta kuitenkin vain monimutkainen analyysi.
It mentions "four main issues for the reform of the EES" Commission communication on “Taking stock of five years of the European Employment Strategy” ( COM(2002) 416 ), section 3, p.17. , which taken together form a complex analysis rather than a strategy.
On kuitenkin hyvä asia, että Lissabonin Eurooppa-neuvoston esittämät yleiset tavoitteet ovat olleet pian julkaistavien suuntaviivojen pohjana.
However, it is to be welcomed that the overall objectives from the Lisbon document should structure the forthcoming guidelines.
On myös hyvä asia, että työllistyvyyttä tarkastellaan nyt elinikäisenä prosessina.
It is also welcome that a lifetime perspective on employability is adopted.
Tämän seurauksena olisikin luonnollista hylätä epäselvä työllistyvyys-termi ja käyttää sen sijaan sellaisia selkeitä käsitteitä kuin "pätevyys" ja "ammattitaidon kehittäminen" kuvaamaan työvoiman kehittämistarvetta.
One natural consequence of this would be to drop the ambiguous term "employability" and to use clear concepts like "qualifications" and "competence development" to describe the need to develop the labour force.
Aktivoivat politiikat ovat johtaneet melko hyviin tuloksiin suurimmassa osassa jäsenvaltioita, ja komission tiedonannossa korostetaankin aivan oikeutetusti yksilökohtaisten aktivointitoimien merkitystä.
The activation policies have been quite successful in most Member States, and the Commission Communication rightly underlines the importance of individualised activation measures.
Yrittäjyyttä koskevaa pilaria, jota pitäisi oikeastaan kutsua "työpaikkojen luomisen pilariksi", jotta tulisi selväksi, että sillä tarkoitetaan työmarkkinoita kokonaisuudessaan eikä vain pk-yrityksiä, on kehitettävä huomattavasti.
The entrepreneurship pillar, which should really be called "the job creation pillar" in order to emphasise that we are talking about the labour market as a whole and not just the SME sector, needs to be developed considerably.
Monet jäsenvaltiot ja suurin osa ehdokasmaista tarvitsevat lisätyövoiman sijasta lisää työpaikkoja työmarkkinoiden eri osa-alueille.
A number of Member States and a majority of the applicant states need more jobs rather than more people in most segments of the labour market.
Veronalennusten ja hallinnon yksinkertaistamisen kaltaisia passiivisia toimia tulee täydentää aktiivisilla ja innovatiivisilla politiikoilla, joiden tavoitteena on paikallinen, alueellinen ja kansallinen kehitys, joka puolestaan perustuu laajoihin kumppanuussuhteisiin julkisten, yksityisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden välillä.
Passive measures like tax reductions and administrative simplification must be complemented with active and innovative policies for local, regional and national development based on broad partnerships between public, private and civil society actors.
Sopeutumiskykyä koskeva pilari on kehittynyt vähiten, ainakin työllisyyspolitiikan suhteen.
The adaptability pillar is the one that has been least successful, at least in terms of employment policy.
Vaikka työturvallisuuden ja työterveyshuollon saralla on saatu aikaan joitakin merkittäviä parannuksia, ja vaikka ammattiyhdistysten asema on kohentunut, ei ole kuitenkaan selvää, onko tämä kaikki helpottanut yritysten sopeutumista muuttuviin ulkoisiin olosuhteisiin.
Certain important improvements in health and safety at work have been brought about, and the status of the labour unions has been enhanced, but whether this has improved the adaptability of enterprises to changing external conditions is not clear.
Esittelijän mukaan tämän pilarin ratkaisevan tärkeänä ulottuvuutena näyttävät olevan työmarkkinaosapuolten suhteet, joihin kannattaa varmasti kiinnittää huomiota suuntaviivojen yksinkertaistetussa versiossa.
It appears to the rapporteur that the crucial dimension of the pillar is the social partner relationship, which definitely deserves attention within a simplified version of the guidelines.
Kun asioita tarkastellaan puhtaasti työllisyyden kasvun näkökulmasta, on yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva pilari kaikkein merkityksellisin.
From a pure employment growth perspective, the equal opportunities pillar is the most important.
Miesten työllisyyslukujen kehitys on seurannut yleisiä talouden trendejä, kun taas naisten kasvava työllisyys heijastaa todellista ja pysyvää sosiaalista muutosta monissa jäsenvaltioissa.
Whereas employment rates for men have followed the general economic trend, rising female employment mirrors a real and sustainable social change in a number of Member States.
On hyvä, että komissio kannustaa selvästi tätä kehitystä ja huomauttaa, että työn laatua ja naisten työsuhteiden ehtoja on edelleen parannettava.
It is welcome that the Commission so clearly advocates this development and points out the further need to improve the job quality and conditions of employment for women.
Kaiken kaikkiaan esittelijä on sitä mieltä, että nykyinen pilarijako on vanhentunut ja jäänyt jälkeen viime vuosien politiikan kehityksestä.
All in all, it appears to the rapporteur that the current pillar structure has served its purpose, and that it has been left behind by policy development during recent years.
Lissabonin huippukokouksen päätökset, joita komissio pitää keskeisinä ohjenuorinaan tässä työssä, toivat mukanaan paljon dynaamisempia ensisijaisia tavoitteita, ja Euroopan työllisyysstrategia muuttui "mallista" tai "puitekehyksestä" oikeaksi strategiaksi, jolla on tarkasti määritellyt ensisijaiset tavoitteet, kuten dynaaminen osaamiseen perustuva talous, jonka perustana ovat täystyöllisyys, hyvät työpaikat, elinikäinen oppiminen, yhtäläiset mahdollisuudet ja sosiaalinen osallisuus.
The Lisbon summit decisions, which are a focus for the Commission in this work, introduced much more dynamic priorities and the EES changed from being a "model" or "framework" into a real strategy with well-defined priorities such as a dynamic knowledge economy based on full employment with quality jobs, lifelong learning, equal opportunities and social inclusion.
Tiedonannossa ei oikeastaan käsitellä ehdokasmaita ja niiden työllisyyteen liittyviä ongelmia.
The applicant countries and their employment problems are not really dealt with in the communication.
Komissio toteaa lyhyesti, että "ehdokasmaiden työmarkkinoiden haasteet eivät eroa kovinkaan merkittävästi nykyisten jäsenvaltioiden työmarkkinoiden haasteista" Ibid., s. 19. , mutta tämä pitää paikkansa vain hyvin abstraktilla tasolla.
The Commission says briefly that "the challenges in the labour market of the candidate countries are not fundamentally different in nature from those of the current Member States" Ibidem, p.17 , but this is true only in a very abstract sense.
Komissio on julkaissut erillisen tiedonannon, joka koskee ehdokasmaiden työllisyyttä, mutta ongelmana on pikemminkin se, miten laajentuminen vaikuttaa nykyisiin EU:n työmarkkinoihin.
The Commission has announced a separate communication on employment in the applicant countries, but the problem here is what consequences the extension will have for the present EU labour market.
On välttämätöntä keskustella tulevista Euroopan työmarkkinoista kokonaisuutena, eikä vähiten siksi, että on pystyttävä tunnistamaan millaisia muutoksia nykyisissä jäsenvaltioissa on tehtävä, jotta uusien jäsenvaltioiden yhdentyminen helpottuisi.
It is necessary to discuss the future European labour market as a whole and not least to identify the adjustments in the present Member States that will be needed to facilitate the integration of the new Member States.
Vaikka kauhukuvat työvoiman voimakkaasta liikkeestä idästä länteen ovat todennäköisesti hyvin liioiteltuja, on myös muita asioita, jotka on otettava huomioon.
While the fears of labour mobility from the East to the West are probably grossly exaggerated, there are other aspects, which need to be considered.
Talouden kehitys ja resurssien mobilisointi ovat näissä maissa hallitsevia tekijöitä vielä vuosien ajan.
Economic development and mobilisation of resources will be the absolutely dominating factors for years to come in these countries.
Tämä on jälleen yksi vahva peruste nykyisen yrittäjyyttä koskevan pilarin kehittämiseksi liikkuvuutta koskevien suuntaviivojen mukaan.
This is another strong argument for developing the present entrepreneurship pillar with guidelines on mobilisation.
Laajentumisnäkökulma korostaa myös uusien työmarkkinajärjestöjen perustamisen tärkeyttä, mikä voi luoda siltoja koulutusjärjestelmän ja koko työelämän välille ja laajoja kumppanuuksia uutta työllisyyttä varten.
The enlargement perspective also highlights the need to establish new labour market institutions, which can establish bridges between the educational system and working life at large, and broad partnerships for new employment.
Laajentumisnäkökulma korostaa myös sitä vaikeata suhdetta, joka vallitsee Euroopan yleisen poliittisen tason ja kansallisen tason konkreettisen politiikan kehityksen tarpeiden välillä.
Finally, the enlargement perspective really highlights the difficult relationship between a common generalising European policy level and the need for concrete policy developments at the national level.
Jäsenvaltioiden väliset erot eivät ole uusi asia, mutta ongelmat lisääntyvät huomattavasti, kun jäsenvaltioiden määrä kasvaa 27:ään.
This is not a new problem, but it will be greatly enhanced in the enlarged Europe of up to 27 Member States.
Jäsenvaltioiden työttömyysprosentit voivat vaihdella alle 5 prosentista yli 15 prosenttiin, ja keskimääräiset tuottavuusluvut voivat vaihdella vielä enemmän.
We may have differences in unemployment between Member States ranging from below 5 % to above 15 % and even larger differences in average productivity levels.