natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Se pitää kuitenkin tulevaisuudessa muotoilla uudelleen laajentumisen aiheuttaman uuden tilanteen vuoksi.
In future, however, this policy must be recast to cater for the changed circumstances which enlargement will bring.
On myös tärkeää perustaa tuleva aluepolitiikka nykyistä ohjelmakautta koskevien arvioiden tuloksiin.
It is also vital that the future regional policy should be based on the results of the assessment of the current planning period.
Toisessa kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta esitetään laajentuneen unionin erityispiirteet ja siihen liittyvät ongelmat.
The second report on economic and social cohesion examines the features and problems connected with an enlarged Union.
Ero "rikkaiden" ja "köyhien" välillä näyttää kasvavan huomattavasti, sillä yhteisön väestön kuudesosan tulot ovat vain 40 prosenttia keskiarvosta.
The gap between 'rich and poor' will grow appreciably, as one sixth of the Community population will have an income of barely 40% of the Community average.
Selviytyäkseen uudesta tilanteesta ja ennakoidakseen sen unioni on omaksunut strategian, jonka tärkeimmät suuntaviivat on esitetty Agenda 2000:ssa.
In preparation for this new situation, the European Union has drawn up a strategy, the main lines of which are laid down in Agenda 2000.
Koheesiorahaston mallin mukaan laadittu liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (Ispa) ja Sapard-ohjelma ovat kaksi konkreettista esimerkkiä ehdokasvaltioiden auttamisesta.
The ISPA preaccession instrument, modelled on the current Cohesion Fund, and the SAPARD programme, are two concrete examples of the instruments set up to assist the applicant countries.
4.2 Käytännön ongelmat
4.2 Practical problems
Vaikein käsiteltävä asia koskee ehdokasvaltioiden kykyä hallinnoida rakenneohjelmia.
The most pressing task concerns the ability to implement and administer structural programmes in the applicant countries.
Asia koskee yksittäisten valtioiden lisäksi koko unionia.
This involves not only the individual States, but the Union as a whole.
Eräistä ehdokasvaltioista puuttuvat yhä hallintorakenteet, toisissa yhteistyön toimivaltaa ja menettelyjä ei ole selkeästi rajattu horisontaalisesti ja vertikaalisesti.
In some States, management structures are still lacking, while in others terms of reference and horizontal and vertical cooperation procedures are not clearly defined.
Suuntaukset ja näkymät 5.1.
Trends and prospects 5.1.
Alueellinen ulottuvuus
Territorial dimension
Euroopan varallisuuden keskittyminen ydinalueelle (se käsittää maantieteellisesti Pohjois-Yorkshiren, France-Comtén ja Hampurin muodostaman kolmion, joka on noin seitsemäsosa yhteisön pinta-alasta) voi olla vahingollista pitkällä aikavälillä, sillä se merkitsisi suurimman osan Euroopan alueesta eli syrjäisten alueiden varojen alikäyttöä (tämä on merkittävä ero Yhdysvaltoihin verrattuna, mikä käy ilmi kertomuksesta).
In the longer term, the concentration of Europe's wealth in the central area of Europe (a triangle covering the area between north Yorkshire, Franche-Comté and Hamburg, around one seventh of the Union's surface area), could be harmful since it implies that the resources available in the outlying regions that make up most of the Community's territory are not being fully used (the comparison with the United States contained in the report is particularly significant in this respect).
Siksi todellisen aluekehityspolitiikan edistäminen on tärkeää.
Hence the need to promote a genuine regional development policy.
Alueellisista asioista vastaavien ministerien toukokuussa 1999 Potsdamissa unionin puheenjohtajavaltio Saksan johdolla hyväksymä tutkimus Eurooppalainen aluekehitysmalli muodostaa tärkeän teknisen tietolähteen ja on tukiväline Euroopan alueen organisoinnin, erityisesti aineellisten ja aineettomien verkostojen käsittelyssä.
The European spatial development perspective , adopted by the ministers responsible for regional development in May 1999 in Potsdam under the German presidency of the EU, is an important source of technical information and a valuable instrument for getting to grips with regional planning at European level, particularly as regards tangible and intangible networks.
Tässä valossa monikeskuksisten mallien kehittäminen (ei enää keskusta–reuna-alue-mallien) pitää olla keskeinen osa unionin strategiaa koko unionin alueen tasapainoiseksi kehittämiseksi.
With this in view, the development of multi-centre models (rather than central/peripheral development models) should be a vital element of Union strategy for promoting the balanced and harmonious development of the Union's territory.
Alueellisen ulottuvuuden pitää kuulua keskeisenä osana perustamissopimuksen mukaisiin koheesiotavoitteisiin.
The territorial dimension should therefore form an integral part of the EU cohesion objective, as laid down in the Treaty.
Erityistä huomiota tulisi kiinnittää myös syrjäisimpiin alueisiin, saaristoihin, vuoristoihin ja harvaan asuttuihin seutuihin, jotta ne eivät jäisi pysyvästi syrjään yhdentymisprosessista.
Particular attention should also be paid to the outermost areas, islands, mountain areas and areas with low population density, to ensure that they do not remain on the fringes of the Community integration process.
Solidaarinen uudistaminen
Innovation and solidarity
Aluepolitiikan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa pitää tarkastella kahta perusedellytystä: solidaarisuutta uusia jäsenvaltioita kohtaan ja yhteenkuuluvuuspolitiikan nykyisten edunsaajien suojelemista .
The debate on the future of regional policy should prompt us to consider two basic objectives: solidarity towards the new Member States and protection of those currently benefiting from cohesion policies.
Tehokkuus ja yksinkertaistaminen
Efficiency and streamlining
Noudatettavassa strategiassa pitää keskittyä poistamaan lukuiset tekijät, jotka jarruttavat heikommin kehittyneiden alueiden kehitystä .
The strategy adopted should seek to overcome the numerous obstacles to development in the less-favoured regions.
Tässä mielessä on keskityttävä hallintomenettelyihin, joilla voidaan parantaa toimenpiteiden toimivuutta.
Administrative methods adopted should therefore aim at greater efficiency.
Etenkin pitää pyrkiä:
This involves in particular:
– selkeämpään työnjakoon komission ja muiden hallintotasojen (kansallinen ja alueellinen) välillä
- clearer demarcation between the Commission and other government levels (national and regional)
– menettelytapojen yksinkertaistamiseen
- less complex procedures
– toissijaisuuden ja hallinnon hajauttamisen lisäämiseen
- more subsidiarity and decentralisation
– toimenpidevälineiden järkeistämiseen (vähemmän rahastoja; niitä on nykyään liikaa ja ne ovat liian eriytyneitä)
- rationalisation of support instruments (that is to say fewer funds, which are now too numerous and too fragmented)
– yhteisön politiikkojen (maatalous- liikenne, tutkimus- ja innovointi-, koulutus-, kilpailu- ja verotuspolitiikan) ja koheesiopolitiikan väliseen parempaan koordinointiin, jotta ne edistävät koko unionin alueen kehitystä.
- better coordination between Community policies (agriculture, transport, research and innovation, education and training, competition and fiscal policy) and cohesion policy so as to contribute to the development of Union territory as a whole.
Vuoden 2006 jälkeen
Beyond 2006
Yhteenkuuluvuuspolitiikan yhtenäisyys tulee säilyttää, jotta vältetään sen kansallistaminen toissijaisuusperiaatteen hengessä, sillä 27 kansallista koheesiopolitiikkaa eivät parhaimmillaankaan voi toimia yhden ainoan sosioekonomisen järjestelmän, kuten sisämarkkinoiden, puitteissa.
Cohesion policy must remain harmonised, avoiding any attempt at renationalisation in the interests of subsidiarity, since 27 national cohesion policies, however good they may be, cannot be implemented in the single socio-economic framework of the internal market.
Lisäksi vuoden 2006 jälkeisen koheesiopolitiikan pitää perustua sekä yksinkertaisiin että tehokkaisiin periaatteisiin:
Furthermore, cohesion policy beyond 2006 must rest on simple and effective bases:
– tavoite 1 pitää säilyttää alueille, jotka ovat edelleen huomattavasti jäljessä kehityksestä mitattuna ensisijaisesti tuloina henkeä kohti,
- maintaining under Objective 1 regions which continue to lag behind in terms of development, measured essentially in terms of per capita income;
Tulevassa koheesiopolitiikassa pitää ottaa huomioon myös alueellinen yhteistyö (valtioiden rajat ylittävä, kansainvälinen, alueiden välinen) ja kaupunkikysymykset.
The future cohesion policy should also take account of the regional cooperation dimension (cross-border, transnational and interregional) and the urban dimension.
Lopuksi tulevalle koheesiopolitiikalle pitää varata riittävästi määrärahoja.
Lastly, future cohesion policy should be allocated sufficient financial, resources.
20.marraskuuta 2001 TALOUS- JA RAHA-ASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
20 November 2001 OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus
on the Commission's Second Report to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on Economic and Social Cohesion
Valmistelija: Harald Ettl
Draftsman: Harald Ettl
Talous- ja raha-asioiden valiokunta nimitti 10. huhtikuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Harald Ettlin.
The Committee on Economic and Monetary Affairs appointed Harald Ettl draftsman at its meeting of 10 April 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 25. kesäkuuta, 12. ja 13. syyskuuta sekä 16. lokakuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 25 June, 12 September, 13 September and 16 October 2001.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Christa Randzio-Plath (puheenjohtaja), José Manuel García-Margallo y Marfil (varapuheenjohtaja), Philippe A.R. Herzog (varapuheenjohtaja), Harald Ettl (valmistelija) (Helena Torres Marquesin puolesta), Generoso Andria, Richard A. Balfe, Luis Berenguer Fuster, Pervenche Berès, Hans Udo Bullmann, Benedetto Della Vedova, Jonathan Evans, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Christopher Huhne, Pierre Jonckheer, Othmar Karas, Giorgos Katiforis, Piia-Noora Kauppi, Werner Langen (Christoph Werner Konradin puolesta), Jules Maaten (Olle Schmidtin puolesta), Thomas Mann (Brice Hortefeuxin puolesta), Ioannis Marinos, Ioannis Patakis, Karla M.H. Peijs (Marianne L.P. Thyssenin puolesta), Fernando Pérez Royo, José Javier Pomés Ruiz, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Karin Riis-Jørgensen, Peter William Skinner, Ieke van den Burg (Bruno Trentinin puolesta), Theresa Villiers ja Karl von Wogau.
The following were present for the vote: Christa Randzio-Plath, chairman; José Manuel García-Margallo y Marfil and Philippe A.R. Herzog, vice-chairmen; Harald Ettl, draftsman (for Helena Torres Marques); Generoso Andria, Richard A. Balfe, Luis Berenguer Fuster, Pervenche Berès, Hans Udo Bullmann, Benedetto Della Vedova, Jonathan Evans, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Christopher Huhne, Pierre Jonckheer, Othmar Karas, Giorgos Katiforis, Piia-Noora Kauppi, Werner Langen (for Christoph Werner Konrad), Jules Maaten (for Olle Schmidt), Thomas Mann (for Brice Hortefeux), Ioannis Marinos, Ioannis Patakis, Karla M.H. Peijs (for Marianne L.P. Thyssen), Fernando Pérez Royo, José Javier Pomés Ruiz, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Karin Riis-Jørgensen, Peter William Skinner, Ieke van den Burg (for Bruno Trentin), Theresa Villiers and Karl von Wogau.
EU:n taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevien kertomusten tarkoituksena ja tavoitteena ei ole ainoastaan selvittää asioiden nykytilaa vaan pikemminkin vastedes tarkastella ohjausjärjestelmien laatua äärimmäisen nopeasti muuttuvassa taloudellisessa tilanteessa.
The purpose of the reports on the EU’s economic and social cohesion is not just to analyse the actual state of affairs but also to examine subsequently the quality of control mechanisms in an extremely rapidly changing economic environment.
Vain joustavasti käyttöön otettavilla järjestelmillä ja politiikoilla, joiden avulla alueellisten erojen liiallinen kasvu on vältettävissä, voidaan torjua EU:n laajentumiseen liittyviä ristiriitoja ja ongelmatilanteita.
Only mechanisms and policies which can be used flexibly and which help prevent the regions drifting too far apart will be able to prevent conflicts and crises, particularly in view of the enlargement of the EU.
I Nykytila ja kehityssuuntaukset
Part I Situation and trends
Koheesiopolitiikka on tuloerojen pienentäjänä johtanut varojen jakamista koskevan politiikan kohentumiseen unionissa, mutta sillä ei ole voitu ratkaista joidenkin jäsenvaltioiden suuria alueellisia ongelmia.
Although cohesion policy as an instrument to reduce disparities in income has led to improvements in European distribution policy, it has been unable to solve major regional problems within some Member States.
Köyhempien väestönosien sivistys- ja koulutustaso muodostaa edelleen suurimman esteen pyrkimyksille edistää heikkoja alueita.
The greatest obstacles to all the efforts to bring on the weak regions continue to be the level of education and training in poorer sections of society.
Tilanne johtuu koulutuslaitosten puutteesta sekä teollisuuden ja elinkeinorakenteen kannalta liian heikoista infrastruktuureista.
This situation is caused by a lack of training establishments and infrastructures that are too weak to support industrial and commercial development.
Elinikäisen oppimisen mainostaminen ja edistäminen eivät yksinään riitä, jos sen toteuttamismahdollisuudet puuttuvat.
It is not enough merely to spread and promote lifelong learning without providing any means of using it.
Kasvu keskittyy Euroopan kaupunkeihin, joissa on valitettavasti osittain myös suurimmat yhteiskunnalliset erot.
The cities of Europe are crystallisation points for growth, although some of them unfortunately, show the greatest social decline.
Jäsenehdokasvaltioissa ilmenee samanlaisia ongelmia kuin itse EU:ssa.
We can see that the applicant countries have a similar list of problems to those of the EU itself.
Onkin välttämätöntä ryhtyä jo nyt varotoimenpiteisiin ennen kaikkea nopeiden teollisuuden rakennemuutosprosessien myötä ilmenevää kielteistä kehitystä vastaan.
It is necessary in any case to adopt measures right now to forestall negative developments taking shape, especially those caused by processes of structural change in industry taking place at breakneck speed.
Alhainen työn kokonaistuottavuus ja maataloudessa työskentelevien suuri osuus mutta myös naisten työllisyyden jatkuva taantuminen – vaikkakin lähtökohtana on ollut korkea työllisyyden taso – ovat vain joitakin seikkoja, jotka asettavat uusia vaatimuksia yhteiseurooppalaiselle koheesiopolitiikalle.
Low labour productivity and high agricultural employment as well as the constant decline in the number of women employed, although the level was originally high, are just some of the problems which present fresh challenges to pan-European cohesion policy.
II Yhteisön politiikan osuus taloudellisessa ja sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa
Part II Contribution of Community policies to economic and social cohesion
Makrotalouden yhteensovittaminen rahapoliittisen vakauspolitiikan kanssa edistää taloudellista lähentymistä.
Co-ordinating the economy as a whole with monetary stability policy promotes economic convergence.
Aluetukien liiallinen vähentäminen rakenteiden uudelleenjärjestelyn nykyisessä vaiheessa, kun otetaan huomioon EU:n laajentumiseen liittyvät uudet tavoitteet, ei ole tarpeen jo pelkästään merkittävien muutosten laajuuden takia.
Reducing regional aid too drastically in the present restructuring phase in view of the fact that new tasks will be imposed by the enlargement of the EU will not achieve the objective, if only because of the scale of the major changes.
Rakennemuutoksella on edelleen merkittäviä vaikutuksia unionin alueilla, joilla niin sanotut vanhat teollisuudenalat ovat vielä hallitsevia.
Areas in which the so-called ‘old industries’ are still predominant are still hard hit by structural change in the EU.
Kansainvälistä kauppaa koskevien sopimusten uudet muutokset korostavat tämän alan ongelmia vielä vuoteen 2005 asti.
Further changes in the world trade conventions will still further increase the problems in this area particularly until 2005.
Uuden talouden ja tietoyhteiskunnan edistäminen on muutoksen suhteen keskeistä.
The development of the new economy and of the society of knowledge will be a further recipe for change.
Energiatehokkuuden lisääminen kestävän kehityksen tavoitteena johtaa parhaisiin mahdollisiin taloudellisiin ja ympäristöpoliittisiin yhteisvaikutuksiin.
The objective of achieving sustainable development precisely to increase energy efficiency will produce excellent economic and environmental synergistic effects.
Muutoksen ja innovaatioiden edistyminen edellyttää kuitenkin, että pk-yritysten yritysten mahdollisuuksia saada riski- ja alkupääomaa parannetaan.
Promoting change and innovation means, however, that access to risk and share capital must be improved still further for SMEs as well.
III Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan tulokset
Part III Economic and social cohesion policy: the results
Painopistealueiden asettamisen ja valvonnan hallinnointia on tiukennettava varojen tuhlaamisen estämiseksi.
Tighter management of the setting of priorities and monitoring are necessary in order to prevent resources from being frittered away.
Talous- ja raha-asioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
6. huomauttaa, että jos kehitys jatkuu nykyistä vauhtia, pelkästään tulokehityksen lähentyminen kestää arviolta kahden sukupolven verran, mikä selventää aluekehityksen rakenteellista luonnetta; kehottaa tämän takia tehostamaan kaikkia tuloerojen pienentämiseen tähtääviä lisätoimia laajentumisen työmarkkinoihin kohdistuvien vaikutusten torjumiseksi;
Observes that it is estimated that, at the present rate, it will take at least two generations to achieve approximate convergence of income development alone, which brings home the structural nature of regional development; calls, therefore, for the strengthening of all accompanying measures, which will lead to a reduction in income disparities, in order to guard against repercussions on the labour market caused by enlargement;
8. ehdottaa uusille jäsenvaltioille ja ehdokasvaltioille annettavan tuen painopistealueiksi liikenneinfrastruktuuria, viestintää, ympäristön parantamista, opetusta ja koulutusta;
Suggests that the priority areas for support in the new and applicant Member States should be transport infrastructure, communications, environmental improvement, education and training;
Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus
on the Commission's Second Report to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on economic and social cohesion
Valmistelija: Elisa Maria Damião
Draftsman: Elisa Maria Damião
Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta nimitti 21. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Elisa Maria Damiãon.
The Committee on Industry, External Trade, Research and Energy appointed Elisa Maria Damião draftsman at its meeting of 21 March 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 21. marraskuuta ja 4. joulukuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 21 November and 4 December 2001.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset äänin 39 puolesta ja 4 vastaan.
At the latter meeting it adopted the following conclusions by 39 votes to 4.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Carlos Westendorp y Cabeza (puheenjohtaja), Peter Michael Mombaur (varapuheenjohtaja), Nuala Ahern (varapuheenjohtaja), Elisa Maria Damião (valmistelija), Gordon J. Adam (Glyn Fordin puolesta), Ward Beysen (Willy C.E.H. De Clercqin puolesta), Guido Bodrato, David Robert Bowe (Massimo Carraron puolesta), Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Harlem Désir, Concepció Ferrer, Christos Folias, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez Cortines (Umberto Scapagninin puolesta), Michel Hansenne, Malcolm Harbour (Werner Langenin puolesta), Roger Helmer, Hans Karlsson, Rolf Linkohr, Caroline Lucas, Eryl Margaret McNally, Erika Mann, Hans-Peter Martin (Elena Valenciano Martínez-Orozcon puolesta), Hans-Peter Mayer (Godelieve Quisthoudt-Rowohlin puolesta), Angelika Niebler, Hervé Novelli (Marjo Matikainen-Kallströmin puolesta), Reino Paasilinna, Yves Piétrasanta, Elly Plooij-van Gorsel, Samuli Pohjamo (Astrid Thorsin puolesta), John Purvis, Bernhard Rapkay (François Zimerayn puolesta), Imelda Mary Read, Mechtild Rothe, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, Claude Turmes (Nelly Maesin puolesta), Jaime Valdivielso de Cué, W.G. van Velzen, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto, Anders Wijkman, Myrsini Zorba ja Olga Zrihen Zaari.
The following were present for the vote: Carlos Westendorp y Cabeza, chairman; Peter Michael Mombaur, vice-chairman; Nuala Ahern, vice-chairman; Elisa Maria Damião, draftsman; Gordon J. Adam (for Glyn Ford), Ward Beysen (for Willy C.E.H. De Clercq), Guido Bodrato, David Robert Bowe (for Massimo Carraro), Giles Bryan Chichester, Nicholas Clegg, Harlem Désir, Concepció Ferrer, Christos Folias, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez Cortines (for Umberto Scapagnini), Michel Hansenne, Malcolm Harbour (for Werner Langen), Roger Helmer, Hans Karlsson, Rolf Linkohr, Caroline Lucas, Eryl Margaret McNally, Erika Mann, Hans-Peter Martin (for Elena Valenciano Martínez-Orozco), Hans-Peter Mayer (for Godelieve Quisthoudt-Rowohl), Angelika Niebler, Hervé Novelli (for Marjo Matikainen-Kallström), Reino Paasilinna, Yves Piétrasanta, Elly Plooij-van Gorsel, Samuli Pohjamo (for Astrid Thors), John Purvis, Bernhard Rapkay (for François Zimeray), Imelda Mary Read, Mechtild Rothe, Christian Foldberg Rovsing, Paul Rübig, Konrad K. Schwaiger, Esko Olavi Seppänen, Claude Turmes (for Nelly Maes), Jaime Valdivielso de Cué, W.G. van Velzen, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto, Anders Wijkman, Myrsini Zorba and Olga Zrihen Zaari.
Koheesio on EU:n suurimpia menestystarinoita.
Cohesion is one of the EU's greatest successes.
Sen tavoitteet on määritelty perussopimuksissa ja rakennerahastojen yleisasetuksessa.
The Treaty and the General Regulation on the Structural Funds specify its objectives.
Tässä toisessa kertomuksessa arvioidaan rakennerahastojen tehokkuutta, yhteisön koheesiopolitiikan vaikutuksia sekä laajentumisen asettamia haasteita.
This second report evaluates the effectiveness of the Structural Funds, the way in which Community policies have contributed to cohesion and the challenges posed by enlargement.
EU:ssa solidaarisuus perustuu lähentymistoimiin, joista keskeinen on EMU ja jotka oikeuttavat eurooppalaisen mallin maailmassa.
EU solidarity rests on convergence measures, particularly EMU, which lend legitimacy to the EU model at world level.
Arvio koheesiopolitiikasta
Assessment of cohesion policy
Jäsenvaltioiden väliset erot ovat edelleen suuria, vaikka koheesiovaltiot ovatkin lähestyneet yhteisön keskiarvoa.
Disparities between Member States remain high even though the cohesion countries have moved closer to the European average.
Nykyisen 15 maan unionin lähentyminen ja EU:n koheesiotuen lisääntyminen 15 jäsenvaltiossa ovat keskeisessä asemassa.
The main issues concern fundamental approximation in the EU 15 and an increase in the EU's financial effort for cohesion in the 15 Member States.