natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan parlamentti ilmaisi kyseisestä asiasta näkemyksensä jo vuonna 1995 korruption vastaisista toimista Euroopassa hyväksymässään päätöslauselmassa ( A4-0314/1995 ) ja äskettäin parlamentti hyväksyi myös Howittin mietinnön, joka koskee komission vihreää kirjaa yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä ( A5-0159/2002 ).
The European Parliament already called for such an arrangement in 1995 in its resolution on combating corruption in Europe ( A4-0314/1995 ) and, more recently, in the Howitt report on the Commission Green Paper on Promoting a European Framework for Corporate Social Responsibility ( A5-0159/2002 ).
Tarkistus 13 8 artiklan 3 kohta
Amendment 13 Article 8, paragraph 3
Jäsenvaltion, joka ei lainsäädäntönsä mukaan vielä luovuta omia kansalaisiaan, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ulottaakseen lainkäyttövaltansa oman maansa kansalaisiin, jotka ovat syyllistyneet 2 tai 3 artiklassa tarkoitettuun rikokseen kyseisen jäsenvaltion ulkopuolella
Any Member State which, under its domestic law, does not as yet extradite its own nationals shall take the necessary measures to establish its jurisdiction with regard to the offences referred to in Articles 2 and 3, when committed by its own nationals outside its territory.
Tämä säännös on tarpeeton, koska lahjonta kuuluu eurooppalaisen pidätysmääräyksen sekä pidätysmääräystä koskevan päätöksen piiriin, jonka on määrä tulla voimaan samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.
This provision is superfluous because corruption comes within the scope of the framework decision on the European arrest warrant, which should come into force at the same time as this decision.
Tarkistus 14 8 artiklan 4 a ja b kohta (uusi)
Amendment 14 Article 8, paragraph 8 b (new)
Niiden on edistettävä parhaita käytäntöjä koskevien tietojen vaihtoa ja asianomaisten yksiköiden välisiä säännöllisiä tapaamisia.
To this end, they shall facilitate the exchange of information on the best practice followed, as well as periodical meetings between the authorities responsible.
Pelkkä rikoksen keskeisten tunnusmerkkien yhdenmukaistaminen saattaisi osoittautua käytännössä tehottomaksi, jos siihen ei yhdistetä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tehokasta yhteistyötä.
Harmonisation of the essential aspects of the offence is likely to have no practical effect in the absence of effective cooperation between the authorities responsible in the Member States.
Kansainvälisissä yhteyksissä on tärkeää korostaa jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten välisen vilpittömän yhteistyön periaatetta, jotta unioni ei joudu vain toteamaan tapahtuneita asioita, vaan jotta se voi osallistua jäsenvaltioiden rinnalla esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien lahjontaa koskevan yleissopimuksen neuvotteluihin.
As regards international aspects, the principle of sincere cooperation between the Member States and the EU institutions should be made explicit, so as to ensure that the Union is not presented with a fait accompli and is able to take part alongside the Member States in the current negotiations on the United Nations Convention on corruption in particular.
Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän puitepäätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet viimeistään […]* .
Member States shall take the necessary measures to comply with this Framework Decision by […] * at the latest.
Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän puitepäätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet viimeistään 31. joulukuuta 2003 .
Member States shall take the necessary measures to comply with this Framework Decision by 31 December 2003 at the latest.
Jäsenvaltioiden on toimitettava samaan päivämäärään mennessä neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisina säännökset, jotka ne ovat antaneet tämän puitepäätöksen mukaisten velvoitteidensa saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä.
By the same date, Member States shall forward to the General Secretariat of the Council and to the Commission the text of the provisions transposing into their national law the obligations imposed on them under this Framework Decision.
Neuvosto arvioi […]** mennessä näihin tietoihin perustuvan kertomuksen ja komission kirjallisen kertomuksen perusteella, ovatko jäsenvaltiot toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet tämän puitepäätöksen noudattamiseksi.
On the basis of a report drawn up from that information and a written report from the Commission, the Council shall assess, by […] ** , whether Member States have taken the necessary measures to comply with this Framework Decision.
Neuvosto arvioi 30. kesäkuuta 2003 mennessä näihin tietoihin perustuvan toteutettujen toimenpiteiden laajuutta koskevan kertomuksen ja komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimittaman kirjallisen kertomuksen perusteella, ovatko jäsenvaltiot toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet tämän puitepäätöksen noudattamiseksi ja ovatko kaikki jäsenvaltiot ratifioineet 26. toukokuuta 1997 tehdyn lahjonnan torjuntaa koskevan sopimuksen, jossa Euroopan yhteisöjen tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehet ovat osallisia.
On the basis of a report drawn up from that information concerning the real scope of the measures adopted and of a written report from the Commission to the Council and the European Parliament , the Council shall assess, by 30 June 2003 , whether Member States have taken the necessary measures to comply with this Framework Decision and whether all the instruments ratifying the Convention of 26 May 1997 on the fight against corruption involving officials of the European Communities or officials of Member States of the European Union have been deposited.
Jos kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet yleissopimusta, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan on tehtävä ehdotus lahjontaa julkisella alalla koskevaksi puitepäätökseksi.
In the event of those instruments not having been deposited, the acting Council Presidency shall submit a draft Framework Decision covering corruption in the public sector.
Puitepäätös on hyväksyttävä siten, että se voi tulla voimaan 1. tammikuuta 2004 eli samaan aikaan kuin tämä puitepäätös.
That Framework Decision should be adopted in good time for it to enter into force on 1 January 2004 alongside this Framework Decision.
Euroopan parlamentille on tiedotettava toimista, joihin tämän puitepäätöksen soveltaminen johtaa .
The European Parliament shall be kept informed of the measures taken to implement this Framework Decision .
Lahjonnan torjumisesta on tullut viime vuosina keskeinen poliittinen, sosiaalinen ja taloudellinen kysymys niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.
Combating corruption has become a matter of leading political, social and economic importance at national and international level over recent years.
Siksi se sisältyy myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tavoitteisiin (29 artikla).
This is why it is included among the objectives of the Treaty on European Union (Article 29).
Lahjonta heikentää oikeusvaltiota, sosiaalisia rakenteita ja demokratian periaatetta, sillä se vahingoittaa kaikkien kansalaisten etuja.
Corruption undermines the rule of law, the social tissue and the principles of democracy because it is against the interests of all members of the public.
Lahjonta on myös yksi taloudellisen kehityksen hidastumisen perimmäisistä syistä, ja se on myös yksi syy kilpailun vääristymiseen Euroopan unionissa.
It is also a leading cause of economic underdevelopment and, in particular, a factor which contributes to the distortion of competition within the European Union.
Kansalaisten luottamuksen puute, joka johtuu varsinkin Yhdysvalloissa esiin tulleista viimeaikaisista rahoitusskandaaleista, on toimielimille merkki siitä, että niiden pitää taata suurempi avoimuus ja lahjonnan päättäväinen torjuminen kaikilla elämänaloilla ja auttaa siten myös markkinoita saamaan takaisin uskottavuutensa ja kansalaisten luottamuksen.
The crisis of confidence among the general public caused by the recent wave of financial scandals, particularly in the United States, serves as a reminder to the institutions of the need to ensure greater transparency and to combat corruption with determination in all spheres of society, thereby helping the markets to restore their credibility.
Markkinoiden toimijat ovat tulleet yhä suuremmassa määrin tietoisiksi liiketoimien eettisesti hyväksyttävän ja vastuuntuntoisen hallinnoinnin merkityksestä.
Market operators are becoming increasingly aware of the need for business to be conducted in a more ethical and responsible fashion.
Euroopan unionin toimielinten velvollisuutena on vastata riittävästi kansalaisten kasvavaan tarpeeseen saada takeet avoimista, yksinkertaisista ja varmoista säännöistä.
The European institutions have a duty to make a vigorous response to the growing need felt by the general public for transparent, simple and reliable guarantees and rules.
Euroopan parlamentti on kymmenen viime vuoden aikana hyväksynyt joitakin merkittäviä päätöslauselmia lahjonnan torjumisesta Euroopassa A4-0314/1995 , päätöslauselma korruption vastaisista toimista Euroopassa;
For its part, the European Parliament has over the last decade adopted a number of important resolutions on corruption in Europe A4-0314/1995 , on combating corruption in Europe;
A4-0365/1996 , Päätöslauselma neuvoston ehdotuksesta sellaisen lahjonnan, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumista koskevan yleissopimuksen tekemistä koskevaksi säädökseksi;
A4-0365/1996 , on the Convention on the fight against corruption involving officials of the European Communities or officials of Member States of the European Union;
A4-0348/1997 , Lainsäädäntöpäätöslauselma, johon sisältyy Euroopan parlamentin lausunto esityksestä yhteiseksi toiminnaksi, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, lahjonnan kriminalisoimisesta yksityisellä sektorilla;
A4-0348/1997 , on the draft joint action on making corruption in the private sector a criminal offence:
A4-0285/1998 , Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille unionin lahjonnantorjuntapolitiikasta [KOM(1997) 192]. .
A4-0285/1998 , on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on a Union policy against corruption [ COM(97)0192 ]. .
Esittelijä haluaa muistuttaa erityisesti viimeisimmän, kyseistä asiaa koskevan päätöslauselman tärkeydestä, sillä sen suositukset ovat – ikävä kyllä – edelleen ajankohtaisia.
The rapporteur would draw particular attention to the importance of the last of these resolutions, since the recommendations it contains are, unfortunately, still relevant today.
Myös komissio on alkanut kiinnittää enemmän huomiota kyseiseen ongelmaan, ja se esittelee piakkoin, viisi vuotta aiemman, lahjontaa koskevan tiedonannon jälkeen, uuden tiedonannon, jossa käsitellään kyseistä huolestuttavaa ilmiötä.
This fact is not lost upon the Commission, which is currently preparing to submit a new communication on this alarming phenomenon, five years after its previous communication on the matter.
On selvää, että lahjonnan torjuminen edellyttää yhteiskunnan kaikkien toimijoiden panosta kansallisista ja Euroopan unionin päättäjistä alkaen aina yksityistä sektoria, kansalaisyhteiskuntaa ja tiedotusvälineitä myöten.
Combating corruption unquestionably requires the involvement of all sections of society, from the national and European authorities to the private sector, civil society and the media.
Lahjonnan torjuminen edellyttää eri tasoilla niin kansainvälisesti kuin paikallisestikin toteutettavia, yhteisiä ja toisiaan täydentäviä ponnisteluja.
It requires joint and complementary action at various levels, from the international to the local.
Yksi ratkaiseva tekijä lahjonnan torjumisen onnistumisessa on eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen voimaantulo 1. tammikuuta 2004.
The entry into force on 1 January 2004 of the framework decision on the European arrest warrant will be a key factor in the success of such efforts.
Kyseisessä päätöksessä lahjontarikos luetaan kuuluvaksi niiden rikosten joukkoon, joiden tapauksessa ei edellytetä kaksoisrangaistavuuden tarkistamista, ja näin ollen on tarpeen varmistaa rikoksesta epäillyn henkilön luovuttaminen sitä pyytävän jäsenvaltion oikeusviranomaisille.
The decision will include the offence of corruption among the offences for which prior verification of double criminality is not required, and this should ensure that offenders are surrendered to the judicial authorities of the requesting State.
Kyseinen menettely on tehokkaampi, jos lahjontarikoksen keskeiset tunnusmerkit yhdenmukaistetaan eri jäsenvaltioissa.
This procedure will be all the more effective if the essential aspects of the offence of corruption are harmonised in the Member States.
On kuitenkin syytä huomata, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskevassa puitepäätöksessä ei eroteta toisistaan julkisella sektorilla esiintyvää ja yksityisellä sektorilla esiintyvää lahjontaa, ja näin ollen kansallisten lakien on välttämättä oltava yhdenmukaiset kummassakin tapauksessa.
It should, however, be noted that the framework decision on the European arrest warrant makes no distinction between corruption in the public and private sectors, and national laws therefore need to be compatible in both.
Teoriassa paras mahdollinen ratkaisu olisi sellainen puitepäätös, jolla säädeltäisiin sekä julkista että yksityistä sektoria, ottaen kuitenkin huomioon, että julkisella sektorilla pyritään nimenomaan oikeusvaltion ja hyvän hallinnon periaatteiden noudattamisen turvaamiseen, kun taas yksityisellä sektorilla pyritään suojelemaan kuluttajien tai asiakkaiden taloudellisia etuja sekä turvaamaan markkinoiden toiminta.
In theory, the ideal solution would be a framework decision covering both the public sector and the private sector, although this would need to be on the understanding that in the public sector what needs to be protected is first and foremost the principles of the rule of law and good governance, while in the private sector it is the financial interests of consumers or users, in addition to the smooth operation of the market.
Vaikka kyseinen yleissopimus hyväksyttiin ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa, se kuuluu virallisesti yhteisön säännöstöön, ja jos se ratifioidaan, se veloittaa jäsenvaltiot samalla myös hyväksymään puitepäätöksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan mukaisesti.
Although adopted prior to the entry into force of the Amsterdam Treaty, this convention forms an integral part of the EU acquis and, if ratified, will be binding on the Member States in the same way as a framework decision within the meaning of Article 31 of the Treaty on European Union.
Tanska katsoi näin ollen olevan tarkoituksenmukaista rajata ehdotuksensa koskemaan ainoastaan yksityisellä sektorilla esiintyvää lahjontaa.
Denmark therefore deemed it appropriate to confine the scope of its proposal to corruption in the private sector alone.
Esittelijän mielestä tämä ratkaisu on liian optimistinen, koska ainakin neljä jäsenvaltiota ei ole vielä ratifioinut yleissopimusta, mikä mahdollistaa teoriassa sen, että julkisella sektorilla esiintyvää lahjontaa koskevia kansallisia lakeja ei ehkä yhdenmukaisteta 1. tammikuuta 2004 mennessä, mikä saattaa aiheuttaa oikeusvarmuuteen liittyviä ongelmia ja vaarantaa eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan puitepäätöksen toimivuuden.
The rapporteur considers this approach to be rather optimistic, given that at least four States have yet to ratify the convention, which means that national laws on corruption in the public sector may well not be harmonised by 1 January 2004, and this would undoubtedly undermine legal certainty and the operability of the framework decision on the European arrest warrant.
Tässä mietinnössä ehdotetuilla pääasiallisilla muutoksilla pyritään luomaan mekanismi, jonka avulla neuvosto voisi hyväksyä myös julkisella sektorilla esiintyvää lahjontaa koskevan puitepäätöksen, jos kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet vuoden 1997 yleissopimusta 30. kesäkuuta 2003 mennessä.
The main amendments set out in this report seek therefore to establish an arrangement enabling the Council to adopt a further framework decision covering corruption in the public sector, should not all the instruments ratifying the 1997 convention be deposited by 30 June 2003.
Ei kuitenkaan pidä aliarvioida sitä tosiasiaa, että on tarpeen laatia mahdollisimman pian lahjontaa koskeva yhteisön lainsäädäntö, jotta jäsenehdokasvaltiot voivat saattaa sen osaksi kansallista lainsäädäntöään muun yhteisön säännöstön mukana liittymissopimusten ratifioinnin yhteydessä.
Lastly, one should not underestimate the importance of enacting European legislation on corruption in time for it to be transposed as part of the Union acquis by the candidate countries when the accession treaties are ratified.
Yksityisellä sektorilla esiintyvä lahjonta
Corruption in the private sector
Kuten Euroopan parlamentti jo totesi vuonna 1998 hyväksymässään päätöslauselmassa, yksityisellä sektorilla esiintyvällä lahjonnalla on kielteisiä vaikutuksia vapaan kilpailun säännönmukaisuuteen, ja se lisä yhtiöille koituvia kuluja ja haittaa yritysten uskottavuutta ja taloushallintoa.
As Parliament stated in its 1998 resolution, corruption in the private sector can have a corrosive impact on the fairness of free competition, the costs borne by companies and the credibility and financial conduct of businesses.
Yksi yksityisen sektorin vakavimmista rikoksista on pankki- ja tilintarkastusalalla esiintyvä lahjonta, josta koituu erityisen paljon haittaa taloudelle.
One of the most serious forms of crime in the private sector is corruption in the banking and auditing sector, which has a particularly adverse effect on the economy.
Kansainvälisen kaupan toimivuutta uhkaavat yritykset, jotka käyttävät lahjontaa strategiana markkinoiden valtaamiseen.
The smooth operation of international commerce is undermined by companies which use bribery and corruption as a means of gaining new market shares.
Maailmanlaajuinen keskinäinen taloudellinen riippuvuus, jota nykyaikaiset tiedonvälitysmahdollisuudet lisäävät entisestään, on mahdollistanut varsinaisten lahjontaverkostojen luomisen, jotka toimivat useissa valtioissa, käyttävät kansallisten lainsäädäntöjen eroja välttääkseen seuraamukset ja joiden vuoksi ylikansallisten elinten on välttämättä puututtava asiaan.
The international economic interdependency fostered by today's information and communication technologies has made it possible for well-organised corruption networks based in several States to grow up and to make use of disparities in national legislation to evade prosecution.
Tämä pätee varsinkin Euroopan unioniin, jossa sovelletaan liikkumis- ja sijoittautumisvapautta.
Action therefore needs to be taken at supranational level, particularly within the European Union, where there is freedom of movement and establishment.
Useat kansainväliset elimet ovat korostaneet tarvetta säätää yksityisellä sektorilla esiintyvää lahjontaa koskevia lakeja kansainvälisellä tasolla, ja näin tehtiin viimeksi kymmenennessä lahjontaa käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (IACC) Prahassa 7.–11. lokakuuta 2001.
Attention has been drawn in many fora to the need to legislate at international level to combat corruption in the private sector, including, most recently, at the 10th International Anti-Corruption Conference held in Prague from 7 to 11 October 2001.
Itse alan edustajat, kuten kansainvälinen kauppakamari (ICC), BIAC (Business and Industry Advisory Committee to the OECD), eurooppalaisten pk-yritysten järjestöt (ks. 15. kesäkuulta 2000 hyväksytty Bolognan peruskirja), kansalaisjärjestöt, kuten Transparency International ja CIVICUS-verkosto, ovat useaan otteeseen ilmaisseet kannattavansa kyseistä ajatusta.
The sector's representative bodies, such as the International Chamber of Commerce (ICC), the Business and Industry Advisory Committee to the OECD (BIAC), European associations of small and medium-sized enterprises (see the Bologna Charter of 15 June 2000), NGOs such as Transparency International and the Civicus network have repeatedly called for action.
Lisäksi useat kansainväliset yritykset ovat vaatineet kattavan ja yhdenmukaisen eurooppalaisen strategian laatimista yksityisellä sektorilla esiintyvän lahjonnan torjumiseksi, sillä kyseinen strategia muun muassa täydentäisi niiden yritystason itsesäätelyjärjestelmiä (”corporate codes of conduct”).
Furthermore, a large number of companies operating at international level have called for a comprehensive and consistent European strategy to combat corruption in the private sector which would seek to incorporate their own self-regulation systems (corporate codes of conduct).
Yhdysvaltain hallinnon lokakuussa 2000 hyväksymä International Anti‑corruption and Good Governance Act on yksi esimerkki siitä, lahjonnan torjumisesta on tullut Yhdysvalloissakin painopistealue.
The International Anti-Corruption and Good Governance Act adopted by the US administration in October 2000 is an illustration of how combating corruption has become a priority in the United States as well.
Tällä puitepäätöksellä kumotaan Maastrichtin sopimuksen K.3 artiklaan perustuva, 22. joulukuuta 1998 hyväksytty yhteinen toiminta 98/742/YOS lahjonnasta yksityisellä sektorilla.
This framework decision repeals joint action 98/742/JHA of 22 December 1998 on corruption in the private sector, which was based on Article K.3 of the Maastricht Treaty.
Vuonna 1998 hyväksytyn yhteisen toiminnan soveltamisala rajattiin koskemaan lahjontaa, joka johtaa kilpailun vääristymiseen yhteismarkkinoilla.
The joint action's scope was confined to corruption causing distortion of competition on the common market.
Kaikki jäsenvaltiot eivät kuitenkaan sisällyttäneet kansalliseen lainsäädäntöönsä lahjontarikoksen käsitettä, johon sisältyy sekä lahjuksen antamisen että lahjuksen ottamisen, eivätkä kriminalisoineet niitä, ja lisäksi ne eivät olleet määränneet niistä seuraamuksia, kuten yhteisessä toiminnassa edellytettiin.
Furthermore, not all the Member States have incorporated the offences of active and passive corruption into their national legislation as criminal offences incurring effective penalties, as called for in the joint action.
Puheenjohtajavaltio Tanska päätti esitellä puitepäätöksen sen varmistamiseksi, että
The Danish Presidency has decided to submit a framework decision with a view to ensuring that:
– seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja seurauksiltaan vakuuttavia.
There are currently no reliable statistics on the incidence of private-to-private corruption.
Niitä on vaikeaa osoittaa toteen, koska sekä lahjottava että lahjoja haluavat yleensä kumpikin pitää asian salassa.
This is because such offences are difficult to prove, given that it is in the interests of neither the corrupter nor the corrupted to be discovered.
Rikoslainsäädännön ja seuraamusten määritteleminen vähentää halua turvautua lahjontaan, mutta se on vasta ensimmäinen askel.
Criminal laws and effective penalties act as a deterrent, but are no more than a first step.
Kaikkialla Euroopan unionissa pitää kehittää laillisuutta ja yritysten sosiaalista vastuuta korostavaa kulttuuria, joka perustuu hyviin menettelytapoihin, lahjonnanvastaisiin menettelyihin, avoimeen kirjanpitoon ja maksuliikenteeseen.
What is needed is to develop throughout the European Union a culture of lawfulness and of social responsibility within companies, through codes of conduct, anti-corruption procedures and transparent accounts and financial transactions.
Kansallisten ammattijärjestöjen pitäisi analysoida ammattieettisten sääntöjensä tehokkuutta ja soveltuvuutta, jotta ne voivat määritellä sopivia seuraamuksia lahjontaan syyllistyneille jäsenilleen.
National sectoral associations should review the effectiveness and appropriateness of their own codes of conduct with a view to ensuring that suitable penalties are applied to any of their members found guilty of corruption.