natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Social Security in Europe: The case of Spain", in E, Baldacci and F. Peracchi (eds); Reforming the Social Security System. – An International Perspective (muut tekijät A. Böesch‑Supan, P. Pesticau, M. Persson y R. Disney), ISTAT (National Institute of Statistics ‑ltaly), Rooma, sivut 159–176 (2000).
"Social Security in Europe: The case of Spain", in E, Baldacci and F. Peracchi (eds); Reforming the Social Security System.‑ An International Perspective (others authors; A. Böesch‑Supan, P. Pesticau, M. Persson y R. Disney), ISTAT (National Institute of Statistics ‑Italy), Rome, pp.159‑176 (2000).
"A cost‑benefit analysis of going from low inflation to price stability in Spain" (yhdessä J.J. Doladon ja J. Viñalsin kanssa), in M. Feldstein (ed,); The costs and benefits of price stability, National Bureau of Economic Research–University of Chicago Press, Chicago, Illinois, 95–132 (1999).
"A cost‑benefit analysis of going from low inflation to price stability In Spain` (with J.J. Dolado and J. Viñals), in M. Feldstein (ed,); The costs and benefits of price stability, National Bureau of Economic Research‑University of Chicago Press, Chicago, Illinois, 95‑132 (1999).
"Evidence of public spending crowding-out from a panel of OECD countries", Applied Economics, 29, sivut 1001–1010 (1997)
“Evidence of public spending crowding-out from a panel of OECD countries”, Applied Economics , 29, pp. 1001-1010 (1997)
"Fiscal policy in Spain, 1980–1992: Main developments and current issues" (yhdessä A. Utrillan ja A. Valiñon kanssa), European Economy (Reports and Studies) , Nº 3.
“Fiscal policy in Spain, 1980‑1992: Main developments and current issues» (with A. Utrilla and A. Valiño), European Economy ( Reports and Studies), Nº 3.
1994, sivut 133–184 (1994).
1994, pp. 13 3‑184 (1994).
Causality between revenues and expenditure and the size of the public budget in Spain, 1955–1991", European Economy (Reports and studios), nº 3, 1994, sivut 166–170 (1994).
Causality between revenues and expenditure and the size of the public budget in Spain, 1955‑1991", European Economy (Reports and studios), nº 3, 1994, pp. 166‑170 (1994),
"Infrastructures, productivity, and crowding-out: The case of Spain" European Economy (Reports and Studies), No 3, 1994, sivut 171–173 (1994).
"Infrastructures, productivity, and crowding-out: The case of Spain" European Economy (Reports and Studies), No 3, 1994, pp. 171‑173 (1'994).
"Tax shifting through mobility in the theory of tax incidence", Public Finance/finances Publiques, vol.
"Tax shifting through mobility in the theory of tax incidence", Public Finance/finances Publiques, vol.
"Effective Taxation of Savings Income in Spain, Banco de España, Economic Bullein", tammikuu, sivut 137–146 (1992).
“Effective Taxation of Savings Income in Spain, Banco de España, Economic Bullein, January, pp. 137-146 (1992).
Issues on fiscal policy in Spain, in Various Authors, Current Issues in Fiscal Policy and their implications for the Conduct of Monetary Policy, Bank of International Settlements Basel, sivut 189–220 (1992),
1ssues on fiscal policy in Spain, in Various Authors, Current Issues in Fiscal Policy and their implications for the Conduct of Monetary Policy, Bank of International Settlements Basel, pp.189‑220 (1992),
The Community’s Southern Frontler, Cambridge University Press‑CEPR, Cambridge, sivut 145–214 (1990).
The Community’s Southern Frontler, Cambridge University Press‑CEPR, Cambridge, pp. 145‑214 (1990),
19, "Optimal Intervention in the Presence of Categorical Equity Objectives" (yhdessä De‑Piao Tangin kanssa), Public Finance/Finances Publiques, 43, n" 1, sivut 79–95 (1988).
19, "Optimal Intervention in the Presence of Categorical Equity Objectives" (with De‑Piao Tang), Public Finance/Finances Publiques, 43, n" 1, pp. 79‑95 (1988).
"Optimal Allocation of Categorical Equity" (yhdessä De‑Piao Tangin kanssa), Academia Economic Papers, Taiwan, 15, sivut 101–118 (1987).
"Optimal Allocation of Categorical Equity" (with De‑Piao Tang), Academia Economic Papers, Taiwan, 15, pp. 101 – 118 (1987).
Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenehdokkaan
Answers to the questionnaire by
kirjallisiin kysymyksiin
European Central Bank
Mitkä ovat tärkeimmät ammattikokemukseenne liittyvät seikat raha- ja finanssialalla sekä liiketoimintaa koskevissa kysymyksissä?
Please highlight the main aspects of your professional experience in monetary, financial and business matters.
Valmistuttuani taloustieteistä Madridin Complutense-yliopistosta (UCM) suoritin jatkotutkinnot julkistaloudessa, rahataloudessa ja kansainvälisessä taloudessa UCM:ssa ja Columbian yliopistossa New Yorkissa.
After obtaining an Economics degree from the Complutense University of Madrid (UCM), I completed postgraduate studies in public finance, monetary economics and international economics at the UCM and Columbia University (New York).
Minulla on tohtorin tutkinto taloustieteissä sekä UCM:sta (1985) että Columbian yliopistosta (1986).
I hold a doctorate degree in Economics from UCM (1985) and a Ph.D. in Economics from Columbia University (1986).
Ammatillisessa taustassani yhdistyvät akateeminen toiminta, asiantuntijatehtävät ja keskuspankkialan päätöksenteko.
My professional experience can be summarised as a combination of academic activity, advisory tasks and the decision-making process in central banking.
Vuonna 1988 minusta tuli taloustieteiden professori UCM:ssa, jossa olen opettanut julkistaloutta (sekä makro- että mikrotalouden näkökulmasta), Euroopan taloutta ja julkishallintoa.
In 1988 I became a full professor of Economics at UCM, where I have taught courses on public finance (macro and micro), European economics and public management.
Lisäksi olen opettanut jatko-opiskelijoille taloudellista analyysia erilaisissa tutkimuskeskuksissa kuten Madridin Centro de Estudios Monetarios y Financierosissa (CEMFI).
Apart from that, I have taught advanced courses in economic analysis at the Madrid Centro de Estudios Monetarios y Financieros (CEMFI), among other research centres.
Julkaisutoiminnassani ja tutkimustyössäni olen keskittynyt lähinnä veropolitiikkaan, julkisen kulutuksen ja verotuksen taloudellisiin vaikutuksiin sekä inflaation hidastumisen haittoihin ja hyötyihin.
My publications and research have focused mainly on fiscal policy, the economic effects of public spending and taxation, and the costs and benefits of disinflation.
Vuodesta 1985 vuoteen 1994 toimin taloudellisena neuvonantajana useissa julkisissa ja yksityisissä laitoksissa: mm. Espanjan valtiovarainministeriössä (1985–1987), Fundación Fondo para la Investigación Económica y Socialissa (1987–1989) ja Espanjan keskuspankissa (1989–1994).
From 1985 to 1994 I held positions as an economic adviser to various public and private institutions: the Spanish Ministry of Economics and Finance (1985-1987), Fundación Fondo para la Investigación Económica y Social (1987-1989), and the Bank of Spain (1989-1994), among others.
Olen ollut Espanjan keskuspankin hallintoneuvoston jäsen heinäkuusta 1994 ja johtokunnan jäsen heinäkuusta 1998.
Since July 1994 I have been a member of the Governing Council of the Bank of Spain, and a member of its Executive Board since July 1998.
Näiden kahden päätöksentekoelimen jäsenenä minulla on ollut vastuullani suuren eurojärjestelmän keskuspankin, Espanjan keskuspankin linja tärkeissä kysymyksissä, jotka koskevat esimerkiksi rahapolitiikkaa, rahaliittoon valmistautumista ja rahoitusvalvontaa.
In my capacity as a member of these two decision-making bodies I have been responsible for setting the policy line at one of the Eurosystem’s central banks, the Bank of Spain, on major issues encompassing monetary policy, preparations for Monetary Union and financial supervision.
Mitkä ovat tärkeimmät eurooppalaiseen ja kansainväliseen kokemukseenne liittyvät seikat?
Please highlight the main aspects of your European and international experience.
Tärkeimmät eurooppalaiseen ja kansainväliseen kokemukseeni liittyvät seikat ovat yhteydessä tehtävääni Espanjan keskuspankin päätöksentekoelinten jäsenenä sekä ammatilliseen toimintaani taloudellisena neuvonantajana ja akateemisen yhteisön jäsenenä.
The main aspects of my European and international experience stem from my role as a member of the decision-making bodies of the Bank of Spain, as well as from my professional activity as an economic adviser and as a member of the academic community.
Espanjan keskuspankin hallintoneuvoston ja johtokunnan jäsenenä olen ollut mukana talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valmisteluissa.
First, as a member of the Governing Council and of the Executive Board of the Bank of Spain, I have been involved in the preparation of the Third Stage of Economic and Monetary Union.
Johtokunnan jäsenenä olen lisäksi osavastuussa suuntaviivojen vetämisestä sen suhteen, miten Espanjan keskuspankki toimii eurojärjestelmän keskusteluissa ja tärkeimpiä päätöksiä tehtäessä.
Further, as a member of the Executive Board I am jointly responsible for setting guidelines for the contribution of the Bank of Spain to the discussions and decision-making on key issues in the Eurosystem.
Minulla on ollut tilaisuus seurata tärkeimpien työryhmien toimintaa ja olen päässyt osallistumaan Espanjan keskuspankin kannan valmisteluun, kun on ollut kyse sen mukanaolosta Euroopan keskuspankin neuvoston toiminnassa.
In this respect, I had the opportunity to follow the activity of the main working groups and to become involved in the preparation of the positions of the Bank of Spain as regards its participation in the Governing Council of the European Central Bank.
Toinen mainitsemisen arvoinen seikka on osallistumiseni Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) talouden ja rahoituksen alan työryhmiin.
Secondly, I should refer to my participation in working groups on economic and financial matters at the Bank for International Settlements (BIS) and the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD).
Olin mukana näillä foorumeilla Espanjan keskuspankin taloudellisen neuvonantajan ominaisuudessa.
I took part in these fora in my capacity as an economic adviser to the Bank of Spain.
Lisäksi minulla on ollut itsenäisiä neuvoa-antavia ja asiantuntijatehtäviä raha-, budjetti- ja veroasioissa kansainvälisissä laitoksissa kuten Euroopan komissiossa (talous- ja rahoitusasioiden pääosasto) ja Maailmanpankissa (Argentiina, Kolumbia ja Maailmanpankki-instituutti).
Moreover, I have undertaken independent advisory and consultancy work in monetary, budget and fiscal matters for the European Commission (D-G for Economic and Financial Affairs) and the World Bank (Argentina, Colombia and the World Bank Institute), among other international institutions.
Tutkimuksiani verotuksen ja talouden aloilta on julkaistu kansainvälisissä aikakauskirjoissa ja kirjojeni toimittajina ovat olleet arvostetut kustantamot.
Lastly, I have published my research on fiscal and economic issues in international journals and books edited by prestigious publishing companies.
Lisäksi olen jäsenenä European Academy of Arts and Sciences'ssa sekä International Institute of Public Financessa.
Furthermore, I am a member of the European Academy of Arts and Sciences and of the International Institute of Public Finance.
Mitkä ovat tärkeimmät päätökset, joiden tekemiseen olette osallistunut työtehtävissänne?
What are the most important decisions to which you have been party in your professional life?
Olen kahdessa edellisessä vastauksessani jo epäsuorasti viitannutkin joihinkin tärkeimmistä päätöksistä, joiden tekemiseen olen osallistunut.
I have indirectly referred to some of the most important decisions in which I have taken part in my response to the two preceding questions.
Nostaisin kuitenkin vielä esiin seuraavat päätökset:
Nevertheless, I would highlight the following:
Ensinnäkin osallistumiseni uuden rahapolitiikan strategian suunnitteluun ja toimeenpanoon Espanjan keskuspankissa.
First, my involvement in the design and implementation of a new monetary policy strategy at the Bank of Spain.
Vuonna 1995, kun peseta oli liittynyt valuuttakurssimekanismi ERMissä ja Espanjan keskuspankki oli saavuttanut täyden itsenäisyyden, rahan määrän kasvutavoitteeseen perustuvasta "kaksivaihejärjestelmästä" luovuttiin ja sen tilalle tuli eräänlainen "suoraan inflaatiotavoitteeseen perustuva" strategia.
In 1995, against the background of the peseta’s membership of the Exchange Rate Mechanism (ERM) and after the Bank of Spain was endowed with full independence, a monetary targeting-type strategy , the so-called “two-stage scheme” was discontinued and replaced by an inflation targeting-type strategy, namely “direct inflation monitoring”.
Uusi järjestelmä osoittautui onnistuneeksi: inflaatio hidastui alle 2 prosenttiin vuonna 1998, juuri ennen euron käyttöönottoa, ja ERMin täysin itsenäiselle rahapolitiikalle asettamat rajoitukset pystyttiin ottamaan huomioon.
This new framework proved successful in bringing inflation below 2% in 1998, just before the inception of the euro, while being compatible with the restrictions set by the ERM to a fully autonomous monetary policy.
Espanjan keskuspankin päätöksentekoelinten jäsenenä olen ollut mukana suunnittelemassa talous- ja rahaliiton kolmatta vaihetta ja sen toteutusta Espanjassa.
As a member of the decision-making bodies of the Bank of Spain, I have been involved in the design of Stage Three of EMU and its implementation in Spain.
Käteiseuron käyttöönotto oli erityisen tärkeä virstanpylväs tällä urallani.
A particularly important milestone in this respect was the euro cash changeover.
Olen myös aktiivisesti osallistunut kaikkeen Espanjan pankkivalvontaa ja pankkitoiminnan sääntelyä koskevaan päätöksentekoon viimeisten kymmenen vuoden aikana.
Thirdly, I have been actively involved in all the decisions concerning banking supervision and regulation in Spain over the last ten years.
Jälkimmäisistä voisin mainita uuden (dynaamisen) tilastosäännöksen, jolla pyrittiin vahvistamaan pankkien maksukykyä keskipitkällä aikavälillä vaatimalla luottoriskien huomioimista jo etukäteen.
Among the latter, I may cite the creation of a new statistical (dynamic) provision aimed at reinforcing medium-term solvency through a proper recognition of ex ante credit risk.
Olen myös ollut mukana suunnittelemassa pankkisektorin vakauden arvioimis- ja tarkkailujärjestelmän suunnitteluun.
Besides this, I have also participated in the design of a framework for the evaluation and monitoring of financial stability in the banking sector.
Viimeiseksi haluaisin vielä mainita toimintani alijäämien hillitsemistä ja budjettien vakautta edistävien sääntöjen ja menettelyjen uudistustyössä.
Finally, I should mention my role in the reform of the rules and procedures geared to deficit restraint and budget stability.
Osallistuin päätöksentekoon neuvonantajan, työryhmän jäsenen sekä akateemisten ja ammatillisten julkaisujen kirjoittajan ominaisuudessa.
I participated in these decisions as an adviser, as a member of working groups, and as an author of academic and professional publications.
Minulla ei ole omistusosuuksia, sijoituksia eikä muita sitoumuksia, jotka voisivat olla ristiriidassa EKP:n johtokunnan jäsenen tehtävien kanssa.
I have neither any business or financial holdings nor any other commitments which might conflict with the duties of an ECB board member.
En ole tietoinen mistään henkilökohtaisista tai muista tekijöistä, jotka Euroopan parlamentin olisi otettava huomioon käsitellessäni nimitystäni.
Apart from that, I am not aware of any personal or other factors that might need to be taken into account by the European Parliament with respect to my nomination.
Mitkä olisivat keskeiset tavoitteet, joihin pyrkisitte EKP:n keskuspankin johtokunnan jäsenen kahdeksanvuotisen kautenne aikana?
What would be the guiding objectives you will pursue during your eight-year mandate as a Member of the Executive Board of the European Central Bank?
Ensinnäkin sitoutuisin perustamissopimuksessa mainittuun EKP:n ensisijaiseen tavoitteeseen eli hintavakauden ylläpitämiseen noudattaen kaikessa ammattimaisuuden ja luotettavuuden periaatteita.
First, while adhering to the highest possible degree of professionalism and integrity, I would be committed to the achievement of the ECB’s primary objective as laid down in the Treaty, namely the maintenance of price stability.
Toiseksi toimisin koko euroalueen yhteisen edun nimissä.
Second, I would act in the general interest of the euro area as a whole.
Kolmanneksi täyttäisin tehtäväni itsenäisesti, mutta avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta vaalien.
Third, I would fulfil my functions and roles with independence, while maintaining a high level of transparency and accountability.
Neljänneksi pyrkisin suorittamaan tehtäväni EKP:n päätöksentekoelinten toiminnassa noudatettavan kollegiaalisuuden periaatetta kunnioittaen.
And fourth, I would strive to perform my duties in accordance with the principle of collegiality in the functioning of the decision-making bodies of the ECB.
Kun otetaan huomioon, että EKP:n äskettäin selvennetty määritelmä hintojen vakaudesta on, että euroalueen inflaatioasteet ovat "keskipitkällä aikavälillä hieman alle 2 %", mitkä argumentit puhuvat mielestänne sitä vastaan, että selvät keskipitkän aikavälin inflaatioennusteet parantaisivat EKP:n tiedotuspolitiikkaa?
Given the fact that the recently clarified ECB's definition of price stability is inflation rates for the Euro area "below, but close to, 2% over the medium term", how do you contest the view that explicit inflation forecasts over this medium term would improve the ECB's communication policy?
Muistan EKP:n neuvoston ilmoittaneen vuonna 1998, että sen rahapolitiikan strategia perustuisi hintavakauden kvantitatiiviseen määritelmään, jossa hintavakaus määritellään euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) alle 2 prosentin vuotuiseksi nousuksi.
My own recollection is that in 1998 the Governing Council announced that its monetary policy strategy was going to be based on a quantitative definition of price stability, defined as a year-on-year increase in the HICP of below 2%.
Toukokuussa 2003 EKP:n neuvosto vahvisti hintavakaudelle antamansa määritelmän ja täsmensi, että hintavakauteen pyrittäessä tähdätään siihen, että euroalueen inflaatiovauhti on alle 2 prosenttia mutta kuitenkin lähellä kahta prosenttia.
In May 2003 the Governing Council confirmed its definition of price stability and clarified that, in the pursuance of price stability, its aim was for inflation rates in the euro area below but close to 2%.
Uskon kuitenkin, että inflaatioennusteet ovat hyödyllisiä taloudellisen tiedon jäsentämiseksi.
That said, I believe inflation forecasts are a useful tool for organising a large body of economic data.
Päättäjät saavat ennusteista tärkeää tietoa.
In this respect, they are an important piece of information for the policymaker.
Inflaatioennusteet ja -arviot eivät mielestäni kuitenkaan yksinään riitä aineistoksi rahapolitiikan harjoittamiseen tai rahapoliittisista päätöksistä viestimiseen, sillä niillä saattaa olla monia heikkouksia.
However, in my view inflation projections cannot be an all-encompassing tool for the policy-decision process or for the external communication of policy decisions, as they may have a number of drawbacks.
On esimerkiksi muistettava, että inflaatioennusteet ovat mallikohtaisia eikä niissä pystytä ottamaan oikea-aikaisesti huomioon kaikkia käytettävissä olevaa tietoja ja analyyseja.
For example, one should never forget that inflation forecasts are model-specific and cannot take into consideration in a timely manner all available data and analyses.
Tämä koskee erityisesti euroaluetta, jossa monet tilastot saadaan käyttöön vasta viipeellä.
This is particularly true for the euro area, as many statistics become available with various time lags.
Lisäksi rahatalouden ja rahoitusmarkkinoiden kehitys, jolla on keskeinen merkitys hintakehityksen määräytymisessä, jää yleensä kokonaistaloudellisia ennusteita laadittaessa käytettävien tavanomaisten kokonaistaloudellisten mallien ulkopuolelle.
In addition, developments in financial and monetary conditions, which are of great importance for the determination of price dynamics, are generally not included in the standard macroeconomic models employed to construct macroeconomic forecasts.
Rahapoliittisten päätösten tulisi kuitenkin perustua mahdollisimman laaja-alaisiin tietoihin, jotta päätöksentekijöiden laatiman analyysin kattavuus laajenisi eikä supistuisi.
Policy decisions need instead to be taken on the basis of the largest possible set of information, thus broadening rather than restricting the scope of analysis of the decision-making body.
Rahapoliittisia päätöksiä tehtäessä on myös käytettävä harkintaa, joten mekanistiset ennusteet jäävät usein riittämättömiksi.
Furthermore, in order to take monetary policy decisions one also needs to apply judgement, which often goes beyond mechanistic forecasts.
Ongelmia liittyy myös siihen, että ennusteet kattavat tietyn etukäteen määrätyn ajanjakson keskipitkällä aikavälillä.
There are also some problems related to publishing forecasts at a pre-specified medium-term horizon.
Ensinnäkin ennusteisiin liittyvä epävarmuus on luonnollisesti sitä suurempi mitä pitempi arviointijakso on.
One problem is that all sources of uncertainty are, of course, exacerbated as the horizon lengthens.
Toiseksi ennusteiden yhteydessä ongelmia aiheuttaa jo itse keskipitkän aikavälin käsite.
Another problem concerns the very notion of the medium term in relation to forecasts.
Rahapolitiikka välittyy pitkien ja epävarmojen viipeiden myötä, joihin vaikuttavat talouteen kohdistuvien sokkien luonne ja voimakkuus.
The reality is that the lags of monetary policy transmission are uncertain and variable, depending on the nature and strength of the shocks impacting the economy.
Näin ollen tietyn ajanjakson kattavien inflaatioennusteiden merkitys ja hyödyllisyys vaihtelee sen mukaan, minkä luonteisia ja mistä johtuvia sokkeja talouteen tietyllä hetkellä kohdistuu, ja miten sokit ovat saaneet alkunsa.
As a consequence, the degree of relevance and appropriateness of constructing an inflation forecast over a specific horizon varies with the origin, nature and magnitude of the shocks besetting the economy at a particular time.
Esimerkiksi kysyntä- ja tarjontasokkien inflaatiovaikutuksia tulee analysoida täysin eri ajanjaksoilla.
For example, the appropriate time frames for analysing the inflation effects of a demand and a supply shock are quite different.
Nämä seikat antavat mielestäni riittävästi syytä uskoa, että inflaatioennusteiden käyttöön keskuspankin pääasiallisena viestintäkeinona liittyisi monia ongelmia.
In my view, these are sufficient reasons to believe that the adoption of inflation forecasts as the main communication tool of the central bank with the public involves quite a few problems.
Miten EKP:n tulisi mielestänne täyttää perustamissopimuksen mukaiset toissijaiset velvoitteensa (taloudellisen kasvun ja täystyöllisyyden edistäminen) ilman, että se vaikuttaa hintojen vakauden tavoitteeseen (joka näyttää tällä hetkellä olevan hallinnassa), ja mitä välineitä se voisi käyttää tähän?
Without prejudice to the objective of price stability (which seems at present to be under control), how in your view should the ECB fulfil its secondary obligations under the Treaty (to contribute to economic growth and full employment) and what instruments could the ECB use to do so?
Hintavakaus vaikuttaa useita teitä.
This can occur through several channels.
Se muun muassa parantaa suhteellisen hintamekanismin selkeyttä, joka on hyvin toimivan markkinatalousjärjestelmän perusta.
Inter alia, price stability improves the transparency of the relative price mechanism, which is the basis of a soundly functioning market system.
Hintavakaus vähentää korkojen inflaatioriskipreemiota, mikä alentaa rahoituskustannuksia ja piristää investointeja.
Price stability minimises inflation risk premia in interest rates, thus lowering financing costs and stimulating investment.