natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Todisteiden keräämiseen on monia esteitä:
There are many barriers to collecting evidence :
– vammaiset eivät useinkaan ilmoita ihmisoikeusrikkomuksista, sillä he pelkäävät seurauksia tai ovat niin tottuneet väärinkäyttöön, että he eivät tiedosta sitä
- Disabled people often do not report human rights abuses because they are afraid of the outcome or are so used to the abuse that they do not identify it as such.
– monilla vammaisilla ei ole oikeutta saattaa asioita tuomioistuimen käsiteltäväksi
- Many disabled people have no access to the systems of justice.
– useat valtiot eivät pidä tietynlaista vammaisten kohtelua heidän oikeuksiensa rikkomisena, koska ne eivät pidä vammaisia täysin inhimillisinä tai kohtelu on niin yleistä, että sitä ei ole koskaan pidetty rikkomuksena
- Many countries do not recognise that certain treatment of disabled people is an abuse of their rights, sometimes because they do not consider disabled people as fully human or because the treatment is such common practice that it has never been recognised as a violation.
– on hankalaa saada tietoja valtioista, jotka toimivat puutteellisesti ihmisoikeusasioissa
- It is difficult to get information out of those countries with poor human rights records.
Seuraavat Euroopassa kerätyt tilastotiedot kuvaavat vammaisia vastaan tehtyjä rikkomuksia. ja korostamme edelleen, että ne ainoastaan kuvaavat todellisuutta.
All the statistics below reflect violations against disabled people gathered in Europe and again we reiterate, are only an indication of the reality.
10 prosentissa tapauksista toimitaan vastoin oikeutta elämään.
10% of the cases contravene the right to life
Vammaiset kuolevat, koska
Disabled people die :
– heitä ei hoideta, tai henkilökohtaisina avustajina toimivat kohtelevat heitä tahallaan huonosti
- through lack of care or deliberate maltreatment from those providing personal assistance.
– vammaisten perheiden suorittamat armomurhat.
- through so-called ‘mercy killings’ by disabled people’s families.
Häpeä on ajanut monet vammaiset itsemurhaan tai vanhemmat surmaamaan lapsensa
Stigma has also driven many disabled people to suicide or parents to killing their children.
– lääketieteellinen piittaamattomuus tai elämänlaadun tuomitseminen kielteisesti on johtanut monien vammaisten kuolemaan
- medical negligence or negative judgements on our quality of life have led to large numbers of disabled people dying without treatment.
– monilla oikeudellisilla välineillä edistetään vammaisten kuolemaa, kuten eutanasialaeilla tai elämänlaatua koskevilla säädöksillä ja tuomioilla, joiden perusteella hoito keskeytetään
- many legal judgements support the death of disabled people, either through euthanasia laws or through regulations and judgements of quality of life leading to suspension of treatment.
34 prosenttia tapauksista toimitaan nöyryyttävästi tai kohdellaan epäinhimillisesti.
34% of the cases are of degrading and inhuman treatment
Seuraavat esimerkit kuvaavat vain osaa Euroopassa sattuneista tapauksista
Below are just a few of the things that have happened in Europe:
– lapset jätetään istumaan lattioille tai sidotaan sänkyihin, jotta he eivät karkaisi
- children left sitting on the floor, tied to beds, so that they will not run away
– laitosten henkilökunnan, opettajien ja perheenjäsenten harjoittama seksuaalinen hyväksikäyttö
- sexual abuse by staff in institutions, teachers and family members
– rangaistukset tahattomasta virtsaamisesta tai oksentamisesta
- punishments for incontinency or vomiting
– vammaisia syljetään, heille huudetaan ja heitä nöyryytetään julkisesti
- people spat at, shouted at and ridiculed in the street
– pakkosyöttäminen, tai suun tukkiminen vanulla tai muilla tavoin
- forced feeding or stuffing people’s mouths with cotton wool or other objects
– kiehuvan veden käyttäminen kylvettäessä
- use of boiling or freezing water for baths
– pitäminen suljettuna liitereissä, arkuissa tai häkeissä
- confinement to garden sheds, coffins or cages
– nälkiintymään jättäminen
- people are left half-starved
– hakkaaminen, lyöminen, ruoskiminen ja maahan työntäminen
- people are beaten, punched, whipped and thrown to the ground.
18 prosentilla vammaisista henkilöistä ei ole mahdollisuutta kunnolliseen elintasoon.
18% are of disabled people deprived of an adequate standard of living.
9 prosentilta vammaisista evätään liikkumisvapaus joko kotonaan, maassaan tai eri maiden välillä.
9% are of disabled people denied freedom of movement – either in their own homes, countries or between states.
Vammaisia eurooppalaisia ei suojella näiltä asioilta EU:n lainsäädännöllä.
Disabled Europeans have no protection in these regards within European laws.
He eivät voi valita vapaasti palveluja ja he eivät voi päättää omasta elämästään.
concerns that constitute a threat to disabled people’s fundamental rights
Sen mukaan autistiset lapset saavat riittämätöntä opetusta, joten se rikkoo edellä mainittuja säännöksiä.
It alleges insufficient educational provision for autistic persons constituting a violation of the above provisions.
– Bioetiikan alalla eugeniikan ja raskausajan syrjivän diagnoosin (geneettinen syrjintä, geneettinen valikointi, DNA-pankit, vakuutuksia ja työllisyyttä koskevat seuraukset) riski kasvaa.
- In the field of Bioethics, the risk of eugenics and discriminatory pre-natal diagnosis (genetic based discrimination – genetic predispositions – DNA banks – implications for insurance and employment) is growing.
UNESCOn ihmisen geeniperimää ja ihmisoikeuksia koskevan yleismaailmallisen julistuksen 6 artiklan mukaan ketään ei saa syrjiä sellaisten geneettisten ominaisuuksien perusteella, joilla aiotaan rikkoa tai rikotaan ihmisoikeuksia, perusoikeuksia ja ihmisarvoa.
Art. 6 of the UNESCO 1997 Universal Declaration on the Human Genome and Human Rights reads: “No one shall be subjected to discrimination based on genetic characteristics that is intended to infringe or has the effect on infringing human rights, fundamental freedoms and human dignity.”
Vammaisjärjestöt pyytävät, että otetaan käyttöön laajempia bioetiikkaa koskevia oikeudellisia suojakeinoja ja että vammaisjärjestöt ovat edustettuina olemassa olevissa eettisissä elimissä ja komiteoissa sekä kansallisella että EU:n tasolla.
Disabled people’s organisations demand that there are put in place greater regulatory safeguards in respect of bioethics practices and that disabled people’s organisations are represented on existing Ethics Bodies and Committees at both national and EU level.
Ehdotukset aloitteiksi perusoikeuksien suojelun parantamisesta Euroopan unionissa
Proposals for initiatives to improve the protection of fundamental rights within the European Union
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklalla, syrjinnän vastaisella lausekkeella, on ollut merkittävä vaikutus EU:n jäsenvaltioiden toimintalinjoihin, kun kyse on ollut vammaisten syrjimisestä etenkin työllisyyden alalla.
The non-discrimination clause, Article 13, of the EC-Treaty has had an important impact on policy approaches by the EU Member States in relation to discrimination faced by disabled persons, notably in the field of employment.
Toimia tarvitaan kuitenkin enemmän.
However, more measures are required.
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden perusoikeuksien tilaa koskevassa vuoden 2002 vuosikertomuksessa T-0376/2003 ilmoitettiin selkeästi, että niiden politiikkojen mukaan, joilla pyritään torjumaan vammaisten syrjintää, tasavertaista kohtelua koskeva vaatimus pitäisi ulottua kyseistä puitedirektiiviä koskevia aloja laajemmalle (direktiivi 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista).
The annual Report on the situation of fundamental rights in the European Union and its Member States in 2002 T5-0376/2003. clearly stated the that policies aiming at “combating discrimination suffered by people with disabilities, call for the equal treatment requirement to be extended beyond the fields currently covered by this Framework Directive” (EU Directive 2000/78/EC establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation).
Kertomuksessa toivotaan, että direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanoon liittyvissä vammaisia koskevissa keskusteluissa puututaan tasavertaiseen kohteluun julkisten liikennevälineiden, urheilun ja julkisten rakennusten pääsyn osalta ja käsitellään aihetta työllisyysasioihin rajoittuvan direktiivin soveltamisalaa laajemmin.
According to this Report “ it is hoped that the discussions surrounding the implementation of the directive 2000/78/EC with respect to persons with disabilities will envisage the need to address equal treatment in the areas of public transport, sports and accessibility of public buildings – and go beyond the scope of the directive, which is limited to employment ”.
On totta, että yhdenvertaisen kohtelun toteuttamista työssä ja ammatissa ei voida tehdä erillään muista aloista, jota koskevat ammatillisen integroinnin mahdollisuutta.
It is indeed true that “ the implementation of equal treatment in work and employment cannot be separated from other spheres, which are connected to the effective possibility of professional integration ”.
Siksi on erityisen tärkeää, että on käytettävissä vertikaalinen ja laaja-alainen direktiivi, jolla katetaan kaikki vammaisten syrjintää koskevat alat, ja johon sisältyy jokaisen jäsenvaltion kaikkia työnantajia ja palveluntarjoajia koskeva täytäntöönpanovelvollisuus.
It is therefore imperative that there is a vertical, comprehensive Directive which covers all areas of disability discrimination and which includes a duty of implementation on all employers and providers of services in all member states.
Erityisesti vammaisasioita koskeva direktiivi muuttaa perusteellisesti vammaisten henkilöiden elämää ja heihin kohdistuvaa syrjintää.
A disability specific Directive will bring about a fundamental change to the lives of disabled people and the discrimination they experience.
EU:n jäsenvaltioita on kannustettava vahvistamaan vammaisten oikeuksia koskevia sitoumuksiaan
At the same time EU Member States must be encouraged to affirm their commitment to the fundamental rights of disabled people through:
– luomalla tehokasta ja näkyvää lainsäädäntöä, valvontamekanismeja antamalla tukea
- Creating effective, high profile, government legislation and enforcement mechanisms and commitment of resources.
– sisällyttämällä vammaisten tilan YK:n eri ihmisoikeuskomiteoiden raportteihin, valvomalla vammaisten tilaa asiaankuuluvia tietoja keräämällä
- Including the situation regarding disabled people in their reports to the various UN Human Rights Committees, monitor the situation of disabled people with a compilation of relevant data.
– vahvistamalla vammaisten etujärjestöjen tehtävää, jotta vammaisten omat näkökannat tunnustetaan ja ne otetaan huomioon vammaisia ihmisiä ja heidän perheitään suoraan koskevissa politiikoissa, ohjelmissa ja laeissa.
- Strengthening the role of representative organisations of disabled people to ensure the voice of disabled people themselves is recognised and reflected in policies, programmes and laws that directly affect disabled people and their families.
EU:n olisi liityttävä uudistettuun Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan samalla, kun se käynnistää laaja-alaisempaa politiikkaa vammaisuuden perusteella harjoitettua syrjintää vastaan.
In parallel to starting the process towards a more comprehensive anti-discrimination legislation on the ground of disability, the EU should accede to the Revised European Social Charter.
Tähän mennessä EU:n jäsenvaltioista ainoastaan Suomi, Ranska, Italia ja Ruotsi ovat ratifioineet uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan.
So far, of the EU Member States, only Finland, France, Italy and Sweden have ratified the Revised European Social Charter.
Kaikki peruskirjan säännökset koskevat vammaisia.
All provisions of the Charter are applicable to persons with disabilities.
Tämän (tarkistetun) peruskirjan E artiklassa on syrjinnän kieltoa koskeva lauseke, jonka mukaan peruskirjan mukaiset oikeudet turvataan.
Article E of the (Revised) Charter contains a non-discrimination clause: " the enjoyment of the rights set forth shall be secured without discrimination on any ground."
Sillä kielletään syrjintä muun muassa vammaisuuden perusteella ja sen mukaan vammaisilla henkilöillä on tasavertainen oikeus peruskirjan mukaisiin oikeuksiin.
This prohibits discrimination, inter alia, on the ground of disability and requires that persons with disabilities have equal access to the rights guaranteed by the Charter.
Lisäksi peruskirjan (vuoden 1961 ja uudistettu peruskirja) 15 artiklassa taataan vammaisten erityiset oikeudet.
In addition the Charter (both the 1961 text and the Revised Charter) guarantee in Article 15 specific rights relating to persons with disabilities.
Se koskee kaikkia vammaisia: liikunta-, mielenterveys- ja kehitysvammaisia.
Article 15 applies in respect of all disabilities; physical, mental and intellectual.
Varmistaakseen, että vammaisten henkilöiden oikeutta itsenäisyyteen, yhteiskuntaan sopeutumiseen ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumiseen voidaan käyttää tehokkaalla tavalla, heidän iästään, vammansa luonteesta tai sen alkuperästä riippumatta, sopimuspuolet sitoutuvat erityisesti:
With a view to ensuring to persons with disabilities, irrespective of age and the nature and origin of their disabilities, the effective exercise of the right to independence, social integration and participation in the life of the community, the Parties undertake, in particular:
1. ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin järjestääkseen vammaisille henkilöille ohjausta, koulutusta ja ammatillista koulutusta yleisten järjestelmien puitteissa aina, kun se on mahdollista tai, silloin kun se ei ole mahdollista, asiaan erikoistuneiden julkisten tai yksityisten organisaatioiden avulla,
1. to take the necessary measures to provide persons with disabilities with guidance, education and vocational training in the framework of general schemes wherever possible or, where this is not possible, through specialised bodies, public or private;
2. edistämään heidän työhön pääsyään kaikin sellaisin keinoin, jotka kannustavat työnantajia ottamaan palvelukseensa ja pitämään palveluksessaan vammaisia työntekijöitä normaalissa työympäristössä ja sovittamaan työolot vammaisten tarpeisiin tai, jollei se ole mahdollista vammasta johtuen, järjestämään tai luomaan suojatyötä vammaisuuden edellyttämällä tavalla.
2. to promote their access to employment through all measures tending to encourage employers to hire and keep in employment persons with disabilities in the ordinary working environment and to adjust the working conditions to the needs of the disabled or, where this is not possible by reason of the disability, by arranging for or creating sheltered employment according to the level of disability.
Tietyissä tapauksissa tällaiset toimet saattavat vaatia turvautumista erityisiin työhönsijoitus- ja tukipalveluihin,
In certain cases, such measures may require recourse to specialised placement and support services;
3. edistämään heidän täysipainoista yhteiskuntaan sopeutumista ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumista erityisesti sellaisin toimin, mukaan lukien tekniset apuvälineet, joiden tarkoituksena on poistaa kommunikaatioesteet ja esteet liikkumiselle ja järjestää heille kuljetus ja asuminen sekä mahdollisuus osallistua kulttuuri- ja vapaa-ajan toimintaan
3. to promote their full social integration and participation in the life of the community in particular through measures, including technical aids, aiming to overcome barriers to communication and mobility and enabling access to transport, housing, cultural activities and leisure. .
Lisäksi ehdotetussa perustuslakiluonnoksessa on otettava huomioon, että vammaiset ovat huomattava vähemmistö, ja heillä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti täydet oikeudet tasa-arvoiseen kansalaisuuteen ja osallistumiseen.
Moreover, the proposed new draft Constitution must recognise disabled people as a substantial minority with full rights to equal citizenship and participation, following Article 13 EC-Treaty.
Perustuslakiluonnoksen mukaan taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet sisällytetään Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja ne ulotetaan vammaisten oikeuteen saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi.
The draft Constitution also brings economic and social rights in under the ECHR and will extend the right of disabled Europeans to justice.
Ihmisoikeusasioita on hankala käsitellä, jos edistyminen viivästyy siitä, että määräenemmistöpäätöksen käyttöönotto näiden asioiden yhteydessä aiheuttaa erimielisyyttä.
However, if progress is stalled by disagreement over the need to decide by qualified majority voting on these issues, human rights issues will be hard to process.
Lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden on toimittava erikseen ja yhteistyössä edistääkseen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimusta vammaisten oikeuksista ja ihmisarvosta, jonka luonnosvaihe alkaa ensi vuoden alussa, tammikuussa 2004.
Furthermore, the EU and the Member States must work separately and in partnership to promote the UN Convention to protect and promote the rights and dignity of people with disabilities – a draft of which will start being prepared early next year, in January 2004.
Enää ei ole hyväksyttävää, että 12–15 prosenttia Euroopan kansalaisista joutuisivat elämään ympäristössä, missä heidän perusvapautensa ja -oikeutensa evätään.
It is no longer acceptable that over 12-15% of European citizens should live in an environment in which they are denied their fundamental freedoms and rights.
On häpeällistä, että heidät jätetään huomioimatta niin monissa ihmisoikeuksia koskevissa asioissa.
It is a disgrace that they are ignored and left off so many human rights’ agendas.
Omien oikeuksiemme puolesta taistelemisen lisäksi oikeutemme pitää sisällyttää kaikkiin ihmisoikeuksia koskeviin aloitteisiin ja niissä on tunnustettava ihmisyytemme ja vapautemme sekä oikeutemme saattaa asiamme tuomioistuimen käsiteltäväksi.
As well as fighting for our own rights, we need our rights to be included in all rights’ initiatives and have full recognition of our humanity and access to justice and freedom.
IV LUKU: YHTEISVASTUU
CHAPITRE IV: SOLIDARITY
34 artikla:
Chapter 34
Sosiaaliturva ja sosiaalituki
Social security and social assistance
Unioni tunnustaa oikeuden sosiaaliturvaetuuksiin ja sosiaalipalveluihin, joilla taataan suoja muun muassa raskauden ja synnytyksen aikana ja sairauden, työtapaturman, hoidon tarpeen ja vanhuuden varalta sekä työpaikan menetyksen yhteydessä yhteisön oikeuden sekä kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti, sekä kunnioittaa tätä oikeutta.
The Union recognises and respects the entitlement to social security benefits and social services providing protection in cases such as maternity, illness, industrial accidents, dependency or old age, and in the case of loss of employment, in accordance with the rules laid down by Community law and national laws and practices.
Jokaisella, jolla on asuinpaikka unionissa ja siellä laillisesti liikkuvalla on oikeus sosiaaliturvaetuuksiin ja sosiaalisiin etuihin yhteisön oikeuden ja kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti.
Everyone residing and moving legally within the European Union is entitled to social security benefits and social advantages in accordance with Community law and national laws and practices.
Yhteiskunnallisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi unioni tunnustaa oikeuden sosiaalitukeen ja asumistukeen tai sosiaalisesti tuettuun asuntoon ihmisarvoisen elämän varmistamiseksi jokaiselle, jolla ei ole riittäviä varoja, yhteisön oikeuden ja kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti, sekä kunnioittaa tätä oikeutta.
In order to combat social exclusion and poverty, the Union recognises and respects the right to social and housing assistance so as to ensure a decent existence for all those who lack sufficient resources, in accordance with the rules laid down by Community law and national laws and practices.
Viime vuosikymmenten aikana alalla tapahtunut huomattava edistys ei saa kuitenkaan herättää luuloja siitä, että 34 artiklassa mainitut sosiaaliset oikeudet olisivat läheskään taatut.
The important advances made in this area in recent decades should not be allowed to conceal the fact that the social rights mentioned in Article 34 are still far from being fully guaranteed.
Parantamisen varaa on erityisesti sosiaalista suojelua, terveydenhuoltoa, työtä, asuntoa ja koulutusta koskevien oikeuksien toteutumisessa.
Much still remains to be done with regard to access to the right to social protection, health, employment, housing and education.
Sosiaalinen syrjäytyminen on suuri ongelma, joka koskee huomattavaa osaa Euroopan väestöstä ja johon eurooppalaisten yhteiskuntien on puututtava.
Social exclusion is a major problem affecting a large section of the population in Europe, against which European societies must take effective action.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet on useimmiten vahvistettu kullekin maalle ominaisen kehityksen kuluessa toteutettujen toimenpiteiden tuloksena.
In the EU Member States, the establishment of economic and social rights has generally been the outcome of a series of measures taken at the end of a gradual process specific to each country.
Vaikka erot maiden välillä ovat suuret, unionin jäsenvaltioissa voidaan erottaa yleensä kolme sosiaalipoliittisten toimenpiteiden ryhmää.
Although there are significant differences between countries, there are generally three categories of social policy measures in the Member States.
Ensimmäinen toimenpideryhmä liittyy sosiaaliturvaohjelmaan ja verotustoimiin, joiden avulla taataan tietty tulotaso ja tulojen uudelleenjako.
The first category concerns the programme of social security and tax measures guaranteeing security and income redistribution.
Väline on keskeinen köyhyyden torjumisen kannalta.
This is a decisive instrument in combating poverty.
Tukiohjelman rahoituksesta vastaavat valtio tai työnantajat sekä palkansaajien maksujärjestelmä.
These benefits are financed partly by the state or employers and workers' contributions.
Toinen toimenpideryhmä liittyy koulutukseen, terveydenhuoltoon ja asumiseen.
The second category concerns educational, health and housing measures.
Myös tässä tapauksessa julkinen valta rahoittaa edelleen palveluja huomattavassa määrin ja mahdollistaa näin niiden tarjoamisen periaatteessa kaikille sosiaaliryhmille, vaikkakin erityisesti terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen saanti vaihtelee merkittävästi ryhmästä riippuen.
Here again, public authorities still finance such services to a large degree, making them available, in principle, to all social categories, albeit with significant differences between categories, in particular with regard to access to health and educational services.
Kolmas toimenpideryhmä liittyy työllisyyttä koskeviin sosiaalisiin oikeuksiin, ja sen tarkoituksena on taata tietyt työskentelyyn, palkkaukseen ja työn saantiin liittyvät edellytykset.
The third category concerns social rights relating to employment, guaranteeing working conditions, pay and access to work.
Tälläkin alalla eroja on runsaasti, ja äärimmäisenä tapauksena on laittoman työvoiman sulkeminen kokonaan oikeuksien ulkopuolelle.
Here again, there are major disparities, including even total exclusion from this right in the case of illegal workers.
Jokainen unionin jäsenvaltio vastaa näillä aloilla lainsäädännön noudattamisesta ja siitä, että unionin kansalaiset voivat käyttää näitä oikeuksia.
In each Member State, EU citizens are guaranteed the application of the relevant legislation and exercise of these rights.
Sosiaaliset oikeudet taataan myös näiden oikeuksien soveltamista puolustavien kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden Kansakuntien ja Euroopan unionin julistuksissa ja sitoumuksissa.
Social rights are also guaranteed by declarations and undertakings made by international organisations such as the Council of Europe, the United Nations and the European Union in support of their implementation.