natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maailmanlaajuiset väestön kehityssuuntaukset osoittavat, että väestö ikääntyy vähitellen: Euroopan unionin arvioiden mukaan yli 65-vuotiaiden osuus nousee vuoden 2000 16,1 prosentista 22 prosenttiin vuonna 2025 ja vuonna 2050 27,5 prosenttiin.
Global demographic trends show a gradual ageing of the population: according to European Union estimates the proportion of the European population over the age of 65 will rise from 16.1% in 2000 to 22% in 2025 and 27.5% in 2050.
Samanaikaisesti yli 80-vuotiaiden vanhusten osuus, joka vuonna 2000 oli 3,6 prosenttia, nousee 6 prosenttiin vuonna 2025 ja 10 prosenttiin vuonna 2050.
At the same time people over the age of 80, who made up 3.6% of the population in 2000 are likely to make up 6% in 2025 and 10% in 2050.
Tämä ilmiö saa liian usein aikaan kahdenlaisia mutta keskenään yhtä perusteettomia, reaktioita: joko katastrofin ennustamista tai yrityksiä lakaista ongelma maton alle.
This phenomenon all too frequently provokes two diametrically opposed but equally unjustifiable responses: on the one hand, to view the situation as a disaster, and on the other, to attempt to evade the issue altogether.
Väestön ikääntyminen on toki väistämätön tosiasia, jota poliittisten päättäjien on pohdittava, mutta lukuisten vanhusten läsnäolo yhteiskunnassamme tarjoaa myös kiistattomia mahdollisuuksia ja voimavaroja.
Although an ageing population is an inescapable fact with which political decision-makers will have to come to terms, the presence of so many elderly people in our society undoubtedly offers a wealth of opportunity and potential.
Ikääntyneiden lukumäärän lisääntyminen on osoitus sivilisaatiomme edistymisestä, joka on seurausta lääketieteellisen hoidon ja yleisten elinolosuhteiden kehityksestä maissamme.
The ageing of the population is essentially a triumph for our civilisation, brought about by the improvements in medical treatment and general living conditions in our countries.
Sen vuoksi emme saa pahoitella tapahtunutta kehitystä tai pitää sitä taakkana, vaan kohdata se sopeuttamalla kulttuuria ja noudattamalla sosiaalis-taloudellista kehityssuunnitelmaa.
We should therefore not bemoan this achievement or view it as a burden, but should meet the challenge through cultural adjustment and a coherent socio-economic development plan.
Tämän mietinnön aiheena oleva komission tiedonanto käsittelee terveyden- ja vanhustenhuollon tulevaisuutta.
The Commission communication dealt with in this report specifically concerns the future of health services and care for the elderly.
Terveyspolitiikka pitää kuitenkin sijoittaa laajempaan kansainväliseen ja yhteisön strategiaan vanhusväestön elämän laadun parantamiseksi.
Any health policy must, however, be seen in the overall context of the international and Community strategy for improving the quality of life of the elderly.
On syytä ottaa huomioon, että yli 65-vuotiaat henkilöt eivät muodosta yhtenäistä ryhmää ja etteivät heidän tarpeensa ole samanlaiset.
Before going any further, we should point that people over 65 do not form a homogenous group with similar needs.
Kahden ikäryhmän "horisontaalisen" jaon (iäkäs ja erittäin iäkäs väestö) lisäksi toinen ilmeinen jako on tehtävä "vertikaalisesti" eli terveiden, itsenäisten ja aktiivisten henkilöiden sekä sairaiden ja muista riippuvaisten henkilöiden välillä.
Apart from the 'horizontal' distinction between the so-called 'third' and 'fourth' ages (elderly and very elderly), a 'vertical' distinction is clearly needed between people who are in good health and self-sufficient and those who are not.
Kun käsitellään näitä kahta terveyden- ja vanhustenhuoltoon kiinteästi liittyvää muuttujaa, on myöskin muistettava muut asiaan liittyvät tekijät (kaupunki- tai maaseutuympäristö, koulutustaso jne.).
These two variables are the most immediately relevant as regards health and care services, although there are other factors involved (urban or rural environment, level of education, etc.).
Toisaalta raja kahden ryhmän välillä (itsenäiset ja muista riippuvaiset) on usein häilyvä ja riippuu yhteiskunnan kyvystä taata vanhuksille itsenäinen elämä mahdollisimman pitkään.
However, the boundaries between the two groups (self-sufficient and others) are not always clear-cut and depend on society's ability to guarantee an autonomous existence for as long as possible.
Kansainvälinen ja yhteisön lähestymistapa
The international and Community approach
Euroopan unioni on tukenut Yhdistyneiden kansakuntien ikääntymistä koskevia aloitteita (kaksi maailmankokousta, kansainvälinen ikäihmisten vuosi ja toimintasuunnitelmat) ja erityisesti uutta toimintasuunnitelmaa, joka hyväksyttiin toisessa maailmankokouksessa ja jossa nimetään kolme ensisijaista toiminta-aluetta:
The European Union has supported the United Nations initiatives on ageing (the two world assemblies, the International Year of the Elderly and the plans of action), in particular the new Plan of Action adopted by the second World Assembly, which identifies three main priorities:
– ikääntyneiden henkilöiden täysimääräinen osallistuminen yhteiskunnan kehitysprosessiin ja tasavertainen hyötyminen taloudellisen ja sosiaalisen kasvun tuloksista (aktiivinen vanhuus, vaikutusmahdollisuudet, sukupolvien välinen solidaarisuus, sosiaalisen syrjäytymisen torjunta jne.)
- full involvement by older people in the process of social development and equitable participation in the benefits of economic and social growth (active old age, empowerment, solidarity between generations, combating social exclusion, etc.);
– iäkkään ja erittäin iäkkään väestön terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen
- advancing health and wellbeing into the third and fourth ages;
– vanhuksille sopivien elinolosuhteiden luominen (ympäristö, asuminen, liikennevälineet).
- creating an appropriate support framework for older people (environment, housing, transport).
Komission tiedonannossa "Euroopan vastaus maailman väestön ikääntymiseen", joka laadittiin toista ikääntymisen maailmankokousta varten, vahvistetaan tarve kehittää kattava eurooppalainen strategia, joka käsittää ikääntymiseen liittyvät taloudelliset, työllisyys- ja sosiaaliset näkökohdat.
The Commission Communication 'Europe's response to world ageing', drawn up on the occasion of the second World Assembly on Ageing, stressed the need to frame an overall European strategy, taking into account the economic, employment and social implications of ageing.
Tässä lähestymistavassa pyritään saamaan käyttöön kaikenikäisten ihmisten täydet mahdollisuudet sellaisten politiikkojen ja käytäntöjen avulla, joiden tavoitteena on aktiivinen ikääntyminen ja kaikkien asianomaisten osallistuminen sosiaalista suojelua, osallisuutta ja työllisyyttä koskevien politiikkojen määrittelyyn Erityisesti pitää mainita maaliskuussa 2002 annettu Madridin julistus vammaisista ihmisistä ja heiden integroitumisestaan sillä se koskee myös vanhuksia.
This approach is designed fully to mobilise the potential of persons of all ages through policies and practices geared to active ageing and the involvement of all those concerned in drawing up policies in the field of social protection, inclusion and employment Separate mention should be made of the Madrid Declaration of March 2002 on disabled people and their integration, which also concerns the elderly.
Julistus hyväksyttiin vammaisten ihmisten eurooppalaisessa kongressissa ja se on tulosta vammaisten eurooppalaisen foorumin, puheenjohtajavaltiona toimineen Espanjan ja komission yhteisymmärryksestä ja tarjoaa puitteet tämän alan toiminnalle. .
The declaration, adopted at the European Congress on Disability as a result of the agreement between the European Disability Forum, the Spanish presidency of the EU and the European Commission, provides a conceptual framework for action in this field .
Tätä varten yhteisö on määritellyt eräitä tärkeimpiä haasteita: ikääntymisen taloudellisten vaikutusten hallinta, jotta voidaan pitää yllä kasvua ja tervettä julkista taloutta, onnistunut sopeutuminen työvoiman ikääntymiseen ja hupenemiseen, riittävien, kestävien ja mukautumiskykyisten eläkkeiden varmistaminen sekä terveydenhuollon uudistus.
With this in view, the Community has identified a number of key challenges: managing the economic implications of ageing in order to maintain growth and sound public finances; adjusting well to an ageing and shrinking workforce; ensuring adequate, sustainable and adaptable pensions; and reforming health care systems.
Asian pohdinnassa on yhteisön tasolla tähän mennessä päästy tähän.
These are the conclusions that have so far been reached from the Community's consideration of this matter.
Ensimmäinen vaihe päättyi komission vuonna 1999 antamaan tiedonantoon "Kaikenikäisten Eurooppa", jossa aloitettiin yhteisön tasolla keskustelu ikääntymisestä ja korostettiin, että kaikki jäsenvaltiot olivat halukkaita työskentelemään tiiviimmässä yhteistyössä unionissa tällä alalla.
A first step was the Commission's 1999 Communication "Towards a Europe of all ages", which opened a debate at European level on the subject of ageing, stressing that all Member States would benefit from closer European cooperation on this matter.
Muistutettakoon, että Italiassa vuonna 2025 joka neljästoista ihminen on yli 80-vuotias ja että tällainen väestökehitys vaikuttaa työmarkkinoihin, eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiin, talouteen, kauppaan ja veropolitiikkaan eli kaikkeen politiikkaan, jolla yksittäisten jäsenvaltioiden uudistuspyrkimyksistä huolimatta on kaikkiin vaikuttavia seurauksia.
It should be borne in mind that in 2025 one in 14 people in Italy will be more than 80 years old and this demographic trend will have an impact on the labour market, pension and health care schemes, economic and commercial processes, fiscal policies – in short on a whole range of policies which, despite the reform efforts made by the Member States, have global repercussions.
Seuraava tärkeä askel otettiin, kun EY:n perustamissopimukseen sisällytettiin ikään perustuvan syrjinnän torjuminen ja kun hyväksyttiin perusoikeuskirja, jossa vahvistettiin syrjintäkielto ja tunnustettiin lisäksi "ikääntyneiden henkilöiden oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään".
A second essential step was the inclusion in the EC Treaty of measures to combat discrimination on grounds of age and the adoption of the Charter of Fundamental Rights, which, as well as prohibiting discrimination on grounds of age, recognises 'the right of the elderly to lead a life of dignity and independence and to participate in social and cultural life’.
Joulukuussa 2000 kokoontunut Nizzan Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman vuosiksi 2000–2006, ja korosti tarvetta käsitellä ikääntymisen laajimpia sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia sellaisten politiikkojen avulla, jotka täydentävät toisiaan työllisyyden, sosiaalisen suojelun ja talouden aloilla.
In adopting the social policy agenda outlining the Union's strategy on employment and social affairs for the period 2000-2006, the Nice European Council stressed the need to address the broader social and employment implications of ageing through policies which bolster one another in the field of employment, social protection and the economy.
Ottaakseen huomioon tarpeen vastata ikääntymisen haasteeseen tavalla, jossa varmistetaan samalla taloudellinen kasvu ja rahoituksen kestävyys, Tukholman Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2001 strategian, joka perustuu kolmeen painopisteeseen ja joka on myöhemmin sisällytetty osaksi talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja: työllisyysasteen nostaminen, julkisen velan supistaminen, jotta voidaan korvata eläkkeiden ja terveydenhuollon aiheuttamat kustannukset sekä eläkejärjestelmien uudistaminen.
Bearing in mind the need to ensure a response to ageing that will ensure both economic growth and financial sustainability, the Stockholm European Council in March 2001 adopted a strategy based on three priorities, which were subsequently incorporated into the general economic policy guidelines and involved increasing employment rates, reducing public debt to offset increased spending on pensions and health care, and reforming pension systems.
Tämän strategian pohjalta neuvosto hyväksyi marraskuussa 2000 direktiivin ja toimintaohjelman syrjinnän torjumiseksi työssä, joilla pyritään muun muassa vähentämään kielteistä asennoitumista iäkkäisiin työntekijöihin.
In November 2000, on the basis of this strategy, the Council adopted a directive and a plan of action on combating discrimination at the workplace, seeking inter alia to overcome negative attitudes to elderly workers.
Göteborgin Eurooppa-neuvosto (kesäkuu 2001) puolestaan päätti soveltaa avointa koordinointimenetelmää eläkepolitiikkaan ja asetti kolme yhteistä pääperiaatetta: eläkkeiden riittävyys on taattava, järjestelmän taloudellista kestävyyttä on ylläpidettävä ja järjestelmiä on mukautettava muuttuvan yhteiskunnan tarpeisiin vastaamiseksi ja etenkin eläkeikää koskevan joustavuuden lisäämiseksi.
The Göteborg European Council (June 2001) introduced the open method for coordinating pensions policy, laying down three major common principles, namely the need to ensure adequate pensions for all, to maintain the financial sustainability of the system and to adapt pension systems to changing social needs, particularly the demand for a more flexible retirement age.
Euroopan unionin strategia terveydenhuollon alalla
European strategy on health care
Terveydenhuollon ja kansanterveyden suojelun alalla tehtävä yhteistyö on Euroopassa verrattain uutta.
European cooperation on public health is relatively recent.
EY:n perustamissopimuksen 152 artiklaa, jolla varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, sovellettiin ensimmäisen kerran kansanterveyspolitiikan kehittämistä Euroopan yhteisössä koskevassa komission tiedonannossa vuonna 1998 ja tiedonannossa "Euroopan yhteisön terveysstrategia", johon liittyi ehdotus kyseistä alaa koskevaksi yhteisön toimintaohjelmaksi.
Article 152 of the Treaty, which requires a high level of human health protection to be ensured, was first applied through the Commission's 1998 Communication on the development of public health policy in the European Community and in its communication on the health strategy of the European Community, including a proposal for a programme of action in the field of public health.
Samalla sosiaalista suojelua koskevassa eurooppalaisessa yhteistyössä yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista on katsottu terveyden suojelun korkean ja kestävän tason takaaminen.
At the same time, ensuring a high and sustainable level of health protection has been seen as one of the main objectives of European cooperation in the field of social protection.
Erityisesti komission asiakirjoissa korostetaan vanhuusiän sairauksien, etenkin psyykkisten sairauksien, yleistymistä (noin neljäsosa 85-vuotiaista tai sitä vanhemmista henkilöistä sairastaa jonkinlaista dementiaa) ja vastaavasti pitkäaikaisten terveydenhuoltopalvelujen ja erikoistuneiden palvelujen kysynnän lisääntymistä.
The Commission documents emphasise the increased incidence of age-related illnesses, particularly mental illnesses (around one quarter of people over 85 suffer from some form of senile dementia), and the corresponding increase in demand for long-term and specialised health care services.
Näiden näkökohtien pohjalta komissio ehdottaa toimintaohjelmaa, jossa keskitytään terveyteen liittyvän tiedotuksen ja tietoisuuden lisäämiseen, tehokkaiden järjestelmien vahvistamiseen ja ylläpitämiseen, parempaan valmiuteen reagoida terveysuhkiin nopeasti ja yhteensovitetusti, terveyden edistämiseen ja sairauksien ennaltaehkäisyyn sekä synergian tarpeeseen terveysalan toiminnassa sekä lääketuotteiden yhtenäismarkkinoiden, kuluttajansuojan, ympäristön ja tutkimuksen aloilla.
In the light of these considerations, the plan of action focuses on improving information and knowledge for the development of public health and the strengthening and maintenance of efficient health systems, enhancing the ability to respond rapidly and in a coordinated fashion to threats, and disease prevention and health promotion measures and the need for synergy between measures in the field of health and those relating to the single market in pharmaceutical products, consumer protection, the environment and research.
Viidennessä tutkimuksen puiteohjelmassa on tämänsuuntaisesti nimetty erityinen toimi, jonka aiheena on "ikääntyvä väestö ja vammaisuus", sekä myös muita terveyteen ja ikääntymiseen liittyviä toimia.
With this in view, the fifth framework research programme made provision for a specific action on 'the ageing population and disabilities' and a series of other specific measures relating to health and ageing.
Kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa on vahvistettu nämä ensisijaiset toimet.
The sixth framework research programme has confirmed these priorities.
Parlamentti on erityisesti korostanut syöpään, sydän- ja verisuonitauteihin, hermojärjestelmää rappeuttaviin tauteihin (Alzheimerin tauti, Parkinsonin tauti jne.), diabetekseen ja yleisemmin kaikkiin ikääntymisen tai sosiaalisen syrjäytymisen yhteydessä ilmeneviin tauteihin liittyvän tutkimuksen merkitystä.
Parliament has placed particular emphasis on research related to cancer, cardiovascular diseases, degenerative diseases of the nervous system (Alzheimer's, Parkinson's, etc.), diabetes and, more generally, all diseases linked to the ageing process or to social exclusion.
Euroopan tilastojärjestelmä on puolestaan käynnistänyt merkittäviä terveydenhuoltoon liittyviä hankkeita erityisesti terveydentilaan, terveyspalveluihin ja riskitekijöihin liittyen.
For its part, the European statistical system has launched major projects in the health sector, in particular as regards state of health, health services and risk factors.
On myös muistettava, että lääketuotteita, ympäristönsuojelua, sosiaaliturvaa ja verotusta koskeva lainsäädäntö vaikuttaa ratkaisevasti kansalaisten terveyteen.
Finally, it should be borne in mind that legislation on pharmaceutical products, environmental protection, social security and taxation have a significant impact on people’s health.
Eurooppalaisessa terveyspoliittisessa strategiassa pitääkin ottaa huomioon kaikki tavaroiden ja palveluiden yhteismarkkinoita koskevan sääntelyn ja ammatillisia tutkintoja ja teknisiä standardeja, rajat ylittävää yhteistyötä jne. koskevan lainsäädännön vaikutukset kansalaisten terveydelle ja pyrkiä poistamaan oikeushenkilöiden asettumisoikeutta ja kansalaisten vapaata liikkuvuutta unionin alueella koskevat esteet.
For this reason, a European health policy strategy must take account of the health implications of the regulation of the market in goods and services, legislation on professional qualifications and technical standards, cross-border cooperation, etc., and aim to remove the barriers to the right of establishment of legal persons and the free movement of people within the territory of the Union.
Komissio muistuttaa tiedonannossaan, että Euroopan unionin ja ehdokasmaiden terveydenhuoltojärjestelmien haasteena on päästä seuraaviin kolmeen tavoitteeseen: tarjotaan kaikille mahdollisuus saada hoitoa ja taataan korkealaatuinen hoitotarjonta ja järjestelmien rahoituksen kestävyys.
In its communication, the Commission points out that health care systems in the European Union face the three-fold challenge of securing access to health care for all, a high level of quality in health care and the financial viability of health care systems.
Tiedonannossa todetaan, että "näiden tavoitteiden saavuttamisen perusedellytyksenä on kaikkien terveydenhuoltojärjestelmän toimijoiden yhteistyö, olivat kyseessä sitten viranomaiset, sosiaaliturvalaitokset, täydentäviä vakuutuksia tarjoavat tahot, kuluttajat tai heidän edustajansa".
The document concludes that: 'if these objectives are to be attained, it is essential that all the players of the health systems cooperate, be they local authorities, health care professionals, social protection bodies, supplementary insurance companies, consumers or their representatives.'
Komission johtopäätöksiin voitaneen yhtyä, kuten myös mainittuihin tavoitteisiin.
Both the Commission's conclusions and the objectives it sets can certainly be endorsed.
Strategiaa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja konkreettisia välineitä sen toteuttamiseksi ei ole kuitenkaan kehitelty tarpeeksi, samoin kuin unionin asemaa tässä strategiassa.
However, insufficient attention seems to have been paid to the strategy needed to achieve these objectives, the actual instruments to be used, and the role to be played by the Union.
Toisaalta saatavuuden, laadun ja kestävyyden tavoitteiden, jotka komissio on asettanut terveydenhuoltojärjestelmälle, olisi sisällyttävä kaikenikäisten yhteiskuntaa koskevaan laajempaan tavoitteeseen, jossa pitkäikäisyys ja terveys liittyvät toisiinsa muodostaen yleisen fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin WHO:n määritelmän mukaisesti.
On the one hand, the goals of accessibility, quality and sustainability for the health care system set by the Commission should be seen as part of the broader objective of promoting a society for all ages where longevity is accompanied by health, defined by the WHO as 'a state of complete physical, mental and social wellbeing'.
Toisaalta vaikka terveydenhuoltojärjestelmien parantaminen vastaamaan väestön ikääntymisen haastetta onkin ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla, todellisia tuloksia voidaan silti saavuttaa vain entistä laajemman eurooppalaisen yhteistyön puitteissa, jossa otetaan huomioon Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelmassa asetetut erityistavoitteet:
On the other hand, it should be borne in mind that whilst the improvement of health care systems in order to tackle the ageing of the population remains essentially the responsibility of the Member States, effective results can be achieved only as part of broader European cooperation, taking into account the specific objectives set forth in the United Nations plan of action:
– vanhusten terveyttä uhkaavien riskitekijöiden (sosiaalinen syrjäytyminen, riippuvuudet, jne.) yhteisvaikutusten vähentäminen ja ennalta ehkäisevän politiikan kehittäminen,
- reducing the cumulative effects of factors (social exclusion, dependence, etc.) that increase the risk of disease among the elderly and developing preventive policies;
– terveyspalvelujen yleinen ja tasavertainen saatavuus,
- ensuring universal and equal access to health care services;
– ensisijaisten terveydenhuoltopalvelujen kehittäminen ikääntyneiden henkilöiden tarpeisiin vastaamiseksi ja heidän osallistumisensa edistämiseksi,
- developing primary health care services for the elderly and promoting their integration in society;
– terveydenhuoltopalvelujen jatkuva parantaminen vanhusten tarpeisiin vastaamiseksi (terveydenhuoltopalvelujen ja kuntoutuksen laatua koskevien standardien määrittely, eri palvelujen välisen koordinoinnin parantaminen, erikoistuneiden geriatrian keskusten perustaminen),
- improving health services to meet the needs of the elderly (developing quality standards for health care and rehabilitation, coordination between different services and creating specialised centres for the elderly);
– asianomaisten osallistuminen palvelujen määrittelyyn,
- ensuring involvement by interested parties in the development of services;
– terveydenhuoltoalan toimijoiden jatkokoulutus,
- training health care professionals;
– ennaltaehkäisevien terveydenhuoltopalvelujen kehittäminen, vanhusten psyykkisten sairauksien hoito,
- developing services for the prevention, treatment and management of mental health problems in older people;
– parhaan mahdollisen toimintakyvyn säilyttäminen koko elinajan ja vammaisten vanhusten sosiaalisen osallisuuden edistäminen.
- maintaining maximum functional capacity throughout life and promoting full social involvement of older persons with disabilities.