natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. katsoo, että on tehtävä aloitteita erityisesti rakennerahastoista myönnettävän rahoituksen mukauttamiseksi uudelleen, jotta voitaisiin helpottaa uusien palvelutuotteiden tuotannon tutkimusta, palvelualojen henkilöstön koulutusohjelmien edistämistä, uusia tuotettavia palveluita koskevien tietojen välittämis- ja vastaanottokustannusten vähentämistä ja innovaatioiden levittämistahdin nopeuttamista palvelualalla, millä pyritään kasvattamaan uusien tuotteiden osuutta markkinoilla;
Considers that initiatives ought to be taken, especially with regard to the adjustment of funding from the structural funds, to facilitate research into the generation of new service products, the promotion of human resources training programmes in services, the reduction of the costs of disseminating and receiving information for the new services that are created, and the acceleration of the rate at which innovation is disseminated in the services sector, with the aim of increasing the proportion of new products on the market;
13. ottaa huomioon, että palvelualan työllisyys on usein monitahoista (esim. matkailu kehittyy alalla, jolla toimii kahdenlaista henkilöstöä – pysyvää ja kausiluonteista – ja jolla investointimahdollisuudet inhimilliseen pääomaan ovat rajalliset); kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaisiin toimiin näiden palvelualan ammattien kehittämiseksi, jotta tarjotaan laadukkaita työpaikkoja kohtuullisin palkka- ja työehdoin;
Accepting the fact that employment in the services sector is very often complex (e.g. tourism is primarily developing in a sector which operates with staff of two types: permanent and seasonal, but also with restricted opportunities for investment in human resources), calls on the Member States to take positive measures with the aim of upgrading these professions in the services sector in order to offer quality jobs with reasonable pay and working conditions;
21. kiinnittää jäsenvaltioiden huomion siihen, että monien jäsenvaltioiden väestörakenteen kehityksen vuoksi vanhustenhuollon työn arvostusta on lisättävä erityisesti nuorten parissa;
Draws the attention of the Member States to the fact that demographic developments in a majority of Member States are such that the work in the area of care for the elderly should be accorded higher status, not least among young people;
23. ottaa huomioon uusien työllisyysmuotojen merkityksen myös palvelualalla (osa-aika- ja määräaikaistyö, etätyö, työskentely kotona jne.); kehottaa jäsenvaltioita parantamaan näiden uusien lähinnä osa-aikaisten työmuotojen laatua ja varmistamaan, että kaikille työntekijöille taataan yhtäläinen, korkea suojelun ja työturvallisuuden taso ja parantamaan naisten työskentelyolosuhteita;
Taking into account the contribution of new forms of employment to the services sector (part-time and temporary employment, teleworking, home-working, etc.), calls on the Member States to enhance the quality of these new forms of working, namely the part-time work, by ensuring that all workers are guaranteed the same, high level of protection and job security and by improving the working conditions for women;
27. korostaa, että jäsenvaltioiden on kiireellisesti lisättävä vammaisten ja laillisten maahanmuuttajien mahdollisuuksia päästä palvelualan työmarkkinoille sekä osallistua yritystoimintaan uuden yrittäjähengen ilmapiirissä; katsoo, että tällaiset parannukset ovat välttämättömiä tulevaisuuden tarpeiden kannalta esimerkiksi hoitoalalla sekä näiden ryhmien aktiivisuuden lisäämiseksi ja integroimiseksi työmarkkinoille ja yhteiskuntaan;
Stresses the urgent importance for the Member States of increasing opportunities for disabled people and legal immigrants to have access to the labour market in the service sector and especially for possibilities for entrepreneurship and the spirit of new enterprise; such improvements are necessary in the light of future needs in the care sector, for example, in order to increase the participation and integration of these groups in the labour market and in the social community;
32. ottaa huomioon palvelujen aseman ja osuuden paikallishallinnossa ja alueellisessa lähentymisessä sekä sosiaalitalouden aseman osallisuudessa ja työpaikkojen luomisessa; kehottaa jäsenvaltioita edistämään tiettyjä palvelualoja tukevaa politiikkaa ottaen huomioon paikallisalueiden edut (maantiede, ympäristö, infrastruktuuri, kulttuuri) ja tarpeet;
Taking into account the role and contribution of services to the local economy and regional convergence, and in view of the role of the social economy in terms of inclusion and job creation, calls on the Member States to promote policies to support specific service sectors, taking account of the advantages (location, environment, infrastructure, culture) and the needs of local regions;
Mitä palvelut ovat?
What is a service ?
Palvelualan toiminnalle on tyypillistä teknisen tai henkisen koulutuksen saatavuus – palvelun harjoittajan ominaisuutena.
An activity which falls into the services sector is characterised as a rule by technical or intellectual training or skills in the person exercising it.
Toisin kuin teollisuusalan toimintaa, palvelualaa ei voi kuvata yhden ja ainoan asiakkaalle tarkoitetun konkreettisen tuotteen valmistamisena.
In contrast with activities in the industrial sector, the services sector cannot be defined with reference to a tangible product produced for a customer.
Palveluihin sisältyy erittäin laaja kirjo toimintaa, kuten liikenne, televiestintä, taloudellisen edun mukaiset palvelut, kauppa, talonrakennus, vakuutuspalvelut, julkiset palvelut, yritysten tai yksityishenkilöiden tarjoamat "ammatilliset" palvelut (matkailu, ravitsemisala, virkistys, yksityinen koulutus, tietotekniikka, logistiikka) ja ei-kaupalliset palvelut (julkinen koulutus, terveydenhoito, hyvinvointipalvelut).
Services include a very wide range of activities, such as transport, telecommunications, services of economic interest, trade, construction, insurance services, public services, 'professional' services for undertakings or private individuals (tourism, catering, entertainment, private education, information, IT) and non-commercial services (public education, health, social welfare services).
Miksi palvelut ovat tärkeä talouden ala?
Why is it an important economic sector ?
Vertailevat määrälliset tiedot: EU–Yhdysvallat
Quantitative comparative data: EU-USA
Palveluala tarjoaa Euroopan unionissa enemmän työpaikkoja kuin teollisuus ja maatalous yhteensä.
In the European Union the services sector accounts for more jobs than industry and agriculture put together.
Palveluala on vaikuttanut ratkaisevasti 1980-luvulta lähtien Euroopan työllisyyden kasvuun, ennen kaikkea kun on kyse sosiaali- ja rahoituspalveluista sekä yrityksille, kaupan alalle ja jakelulle tarjotuista palveluista sekä hotelli- ja ravintola-alasta.
Starting in the 1980s, it is this sector that has made a real contribution to employment growth in Europe, growth which has chiefly been observed in the social services, financial services and services for businesses, trade and distribution, and the hotel and restaurants sector.
Vuosina 1985–1997 palveluala vastasi kahdesta kolmasosasta bruttokansantulon kasvusta EU:ssa, ja työllisyyden kasvu oli voimakkainta niinikään palvelualalla.
From 1985 to 1997 approximately two-thirds of growth in GNP in the EU was attributable to the services sector, while the greatest increase in the numbers of employees can also be seen in the services sector.
Yhdysvalloissa palveluala on viimeisen vuosikymmenen ajan ollut johtava talouden ja tuotannon ala, sillä se vastaa jopa 80 prosentista maan taloudellisesta toiminnasta.
In the United States over the last decade, the services sector has been dominant in the economy and in production, since it accounts for as much as 80% of economic activity in the country.
Palvelut työllistävät nykyään 80 prosenttia koko aktiivisesta työväestöstä, kun vastaava osuus 20 vuotta aiemmin oli alle 70 prosenttia.
Services currently employ 80% of the total active population, while twenty years ago this figure was just under 70%.
Yhdysvaltojen palvelualan voimakas yleinen kilpailu on ollut huomattava etu sen häikäisevän kasvun kannalta.
The strong global competitiveness of the US services sector has represented a fundamental advantage for its spectacular growth.
Tärkeimmät alat, joilla kasvu on ollut huomattavaa, ovat yritykset, henkilöstövuokrauspalvelut, tietotekniikka, tietojenkäsittely-yritykset, terveydenhoito, tukkukauppa, rakennusala, koulutus, ravintola-ala, rahoituspalvelut ja vakuutusyhtiöt.
Key sectors which have experienced huge growth are businesses, firms that supply staff, IT, data-processing firms, health, wholesale trade, construction, education, the restaurant sector, financial services and insurance firms.
Suurissa liikkeissä on esiintynyt huomattavaa työvoiman vajausta.
There was a significant decrease in the workforce in the large shops.
EU:ssa palvelujen osuus kokonaistyöllisyydestä vuonna 2000 oli 68,8 prosenttia, kun vuonna 1991 vastaava osuus oli 62,7 prosenttia.
In the EU, in 2000, services accounted for 68.8% of total employment figures, while in 1991 this figure was close to 62.7%.
Maissa, joissa palvelujen osuus on pieni, kärsitään myös rakenteellisista ongelmista (työttömyys, köyhyys, alueellinen epätasa-arvo).
The countries with low percentages are those with structural problems (unemployment, poverty and regional inequalities).
Miesten työllisyys palvelualalla vuonna 2000 oli 58,3 prosenttia kokonaistyövoimasta ja naisten työllisyys puolestaan 82,5 prosenttia.
In 2000, employment of men in services was close to 58.3% of the total workforce, and employment of women was 82.5%.
Jäsenvaltioiden kärjessä palvelualan työllisyydessä olivat Alankomaat (76,7 %), Luxemburg (74,6 %), Belgia (74,3 %), Tanska (73,5 %), Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta (73,2 %) sekä Ranska (72,1 %).
Leading the Member States with regard to the numbers employed in the services sector are the Netherlands (76.6%), Luxembourg (74.6%), Belgium (74.3%), Denmark (73.5%), Sweden and the United Kingdom (73.2%) and France (72.1%).
Keskivälillä olivat Saksa (68,1 %), Suomi (65,9 %), Italia (65,5 %), Irlanti (63,9 %) ja Espanja (63,5%).
On the middle rung are Germany (68.1%), Finland (65.9%), Italy (65.5%), Ireland (63.9%) and Spain (63.5%).
Toista ääripäätä edustivat Kreikka ja Portugali (58,0 %).
Bringing up the rear are Greece and Portugal (58.0%).
Uusissa jäsenvaltioissa esiintyy myös huomattavia eroja: Kypros (70,5 %), Unkari (59,8 %), Latvia (58,7 %) ja Viro (58,3 %).
In the new Member States there is also a significant variation with Cyprus (70.5%), Hungary (59.8%), Latvia (58.7%), and Estonia (58.3%) leading.
Keskivälin maita ovat Slovakia (55,8 %), Tšekki (54,8 %), Liettua (54,2 %), Slovenia (52,7 %) ja Puola (50,3 %).
On the middle rung are Slovakia (55.8%), the Czech Republic (54.8%), Lithuania (54.2%), Slovenia (52.7%) and Poland (50.3%).
Bulgariassa ja Romaniassa palvelualan osuus työllisyydestä on varsin pieni: 32,8 % ja 29 %.
Bulgaria and Romania have fairly low figures for employment in services, with 32.8% and 29% respectively.
Sosiaalipalvelujen kysyntä kasvaa lakkaamatta.
The demand for social services is constantly increasing.
Paine julkisten palvelujen leikkaamiseen kasvaa yhä ankarammin ja jotta sosiaalipalvelut toimisivat edelleen työllisyyden lähteenä, on välttämätöntä laatia säännöksiä uudesta julkisen ja yksityisen sektorin välisestä kumppanuudesta.
Since public expenditure is under increasingly tight restrictions, in order for the social services to remain a source of job creation it is necessary for a new relationship to be established between the public and private sectors.
Siten voidaan taata lähtökohta sosiaalitalouden toimijoille, jotka tarjoavat palveluja ikääntyneille ja vammaisille sekä esikoulukasvatus- ja lastenhoitopalveluja.
This could make it possible to boost a move towards social economy bodies providing services to elderly people and people with special needs, pre-school education services or childcare services.
Euroopan palvelumarkkinat ovat kärsineet vääristymistä, jotka johtuvat palkkakustannusten lisäksi muista korkeista kustannuksista ja liiallisesta sääntelystä.
The market for services in Europe has been subject to distortions because of high costs over and above salary costs and excessive regulation.
Palvelualan toiminta on yleisesti työvoimavaltaista ja tietopohjaista.
In general, activities in the services sector are labour-intensive and skill-intensive.
Sen vuoksi kaksijakoiseen tavoitteeseen mukauttaa Euroopan työvoimamarkkinoita ja toimia siten, että työn kustannusrakenne ei haittaa työvoimavaltaista toimintaa, on pyrittävä päättäväisesti, jos palvelualan tarjoamia työpaikkojen luontimahdollisuuksia halutaan hyödyntää täysimääräisesti.
Therefore, the double objective of adapting our labour markets effectively and ensuring that the labour cost structure does not constitute an obstacle for labour-intensive activities ought to be pursued with determination if we wish to make full use of the job creation opportunities which the services sector affords.
Pk-yritykset toimivat palvelualan työllisyyden kasvun moottoreina.
The mass media are the driving force in employment growth in the services sector.
Tämän alan eurooppalaisessa politiikassa on noudatettava integroitua lähestymistapaa siten, että lisätään mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen.
European policy in this sector ought to adopt an integrated approach in such a way as to increase its job creation capacity.
Suhteessa primaari- ja sekundaarituotantoon palveluja voidaan nykyään luonnehtia seuraavasti:
In relation to the first-generation and second-generation sectors, services today have the following characteristics:
1) "yrityspalvelujen" kysynnän kasvu,
(1.) an increase in the demand for business services,
2) "kuluttajapalvelujen" kasvu painottaen laatua, palvelua, kulttuuria, ympäristöä ja virkistystä,
(2.) an increase in consumer services with the emphasis on quality, service, culture, the environment and entertainment,
3) heikko kehitys tietyillä palvelujen osa-alueilla ja
(3.) a low rate of growth in certain services sectors and
4) tiettyjen käsityöammattien kehittyminen ja palautuminen palveluiksi.
(4.) evolution and recovery of certain craft professions as services.
Palveluille on yleisesti tyypillistä tuottavuuden heikko kehitys ja innovaatioiden vähyys.
In general, services are characterised by low growth in productivity and a low level of innovation.
Erojakin luonnollisesti esiintyy: esimerkiksi liikennepalvelujen, jakelun ja viestinnän tuottavuus on kasvanut viime vuosina huomattavasti, toisin kuin niin sanotuissa sosiaalipalveluissa tai vapaiden ammatinharjoittajien palveluissa, koska niiden konkreettisena tavoitteena ei ole tuottavuuden kasvu.
Of course, there are exceptions: services such as transport, distribution and communications have in recent years experienced a significant increase in productivity, in contrast to the so-called 'social' services or liberal professional services, which are working with the specific objective of increasing productivity.
Teknologia ja tietoyhteiskunta
Technology and the information society
Tietotekniikan hyödyntämisen huomiota herättävä yleistyminen voi edistää huomattavasti työllisyyden kasvua.
The spectacular spread of the use of information in technology may have a significant positive impact on employment growth.
Teknologinen muutos luo selviä työpaikkoja palveluissa ja taloudessa yleisesti: tietoon pohjautuvan toiminnan yleistyminen, palvelujen kansainvälisen vaihdon kasvu (jonka seurauksena entistä parempi kolmansien maiden markkinoille pääsy).
In general, technological change is making a positive contribution to the net job creation in services and the economy as a whole: see the growth in information activities, the growth in international trade services (whence the importance of improved access to the markets of non-member countries).
Euroopan muuntumista tietopohjaiseksi taloudeksi on leimannut kiivas kehitystahti ja saavutettu voimakas teknologinen edistyminen, mikä merkitsee, että perinteistä näkökulmaa, josta palvelualaa tarkastellaan, on mukautettava.
Europe's shift to a knowledge-based economy has been characterised by a strong growth rate and high levels of technological advance, which means that the traditional prism under which the services sector has been viewed needs to be adjusted.
Innovaatiot ja palvelut
Innovation and services
Palvelualan innovaatioihin ei ole valitettavasti kiinnitetty riittävästi huomiota huolimatta kyseisen alan tarjoamista mahdollisuuksista työllisyyden ja tuotannon lisäämiseksi merkittävästi.
Unfortunately, insufficient attention has been paid to innovation in the services sector, despite the opportunities afforded by this sector for a significant growth in employment and production.
Palvelut muodostuvat epäyhtenäisestä joukosta osa-alueita.
Services are composed of a rather disparate collection of sectors.
Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkojen ja perinteisempien alojen, kuten liikenteen ja kaupan suhtautumisessa innovaatioihin on huomattavia eroja.
There are important differences in outlook with regard to innovation, for example, between the ICT services (information and communications technologies) and the more traditional sectors, such as transport and trade.
Kun on kyse toimintaa helpottavista teknologioista, tieto- ja viestintätekniikat ovat muita nykyteknologioita selkeästi tärkeämpiä kaikilla palvelualan osa-alueilla ja niiden leviäminen on välttämätöntä innovaatiomahdollisuuksien lisäämiseksi tällä alalla.
Being technologies which facilitate operations, the ICTs are much more important than any other contemporary technology throughout the range of the services sector and their development is a prerequisite for improving innovation capacity in the sector.
Palvelualan osa-alueet (tieto- ja viestintätekniikoihin liittyviä palveluja lukuun ottamatta) sijoittavat jalostusteollisuutta vähemmän pääomaa tutkimukseen ja kehitykseen.
The services sectors (apart from the services connected with the ICTs) spend less per head than the manufacturing industries do on research and development.
Inhimillinen pääoma korvaa tutkimuksen ja kehityksen tärkeimpänä innovaatioiden lähteenä.
Human resources replace research and development as the most fundamental source of innovation.
Koulutus ja ammatillinen koulutus yhdistettynä uusien teknologioiden leviämiseen ovat näin ollen tärkeimpiä palvelualan innovaatiopolitiikan ainesosia.
Education and training, in combination with the spread of new technologies, are consequently the key constituents of the policy for innovation in the services sector.
On ponnisteltava taitoihin liittyvien puutteiden poistamiseksi ja koulutussuunnitelmien täytäntöön panemiseksi, jotta tuetaan työntekijöitä, jotka eivät ole saaneet erikoistumiskoulutusta.
Efforts should be made to eliminate shortcomings in capacity and to implement training plans in order to help workers with a low degree of specialisation.
Innovaatiot ovat palvelualan yritysten välisen kilpailun kannalta olennaisen tärkeä tekijä.
Innovation is a competitive factor of crucial importance for undertakings in the services sector.
Ennen kaikkea tietoa voimakkaasti hyödyntävät palvelut (kuten ohjelmistojen kehitys, ammatillinen koulutus ja neuvontapalvelut) ovat dynaamisia innovaatioiden lähteitä kaikille aloille.
More specifically, knowledge-intensive services (such as software development, professional training and consultancy) are dynamic sources of innovation for other sectors.
Toimintalinjojen laatimisessa esiintyvät vaikeudet
Difficulties in the formulating of policies
Toimintalinjojen laatimisessa ja toteuttamisessa sekä yhteisön että kansallisella tasolla esiintyy seuraavia vaikeuksia: 1) palvelualan hajanaisuus ja kirjavuus, 2) tilastotietojen puuttuminen tai epätäydellisyys 3) vaikeudet mitata tilastollisesti palvelualan tiettyjä osa-alueita (henkiset palvelut) ja 4) päällekkäisyys muiden talouden alojen kanssa.
In the formulating and adopting of specific policies, both at Community and national levels, the following difficulties can be seen: (1.) diffusion and diversity of the services sector, (2.) absence of statistical data, or incomplete data, (3.) problems in the statistical measurement of certain fields in the services sector (intellectual services), (4.) restricted diffusion to other sectors of the economy.
Yhteisön toimet palvelualalla
Community action in the services sector
EU:n politiikan on oltava ratkaisevassa asemassa palvelualalla.
The EU policy in the services sector ought to play a significant role.
Palvelumarkkinoiden tehokkaalla sääntelyllä on olennaista merkitystä kuluttajan etujen suojelemiseksi, laadun turvaamiseksi ja oikeudenmukaisen kilpailun takaamiseksi.
Successful regulation of the services markets is genuinely important for protecting consumer interests, ensuring quality and guaranteeing fair competition.
Erittäin jäykkä sääntely kuitenkin kuristaa taloudellista toimintaa.
However, the very inflexible regulatory rules are stifling economic activity.
On kiireellisesti määritettävä ja pantava täytäntöön tarkasti suunnattuja toimia, jotta varmistetaan tyydyttävä suojelun taso siten, että palvelujen tarjoajat ja itse palvelut voivat liikkua ja asettua vapaasti kaikkialle yhteisön alueella.
As a matter of urgency, accurately targeted measures must be drawn up and implemented to guarantee a satisfactory level of protection in such a way that service providers and the services themselves can circulate and establish themselves freely throughout Community territory.
Ilman huolellisesti harkittua ja kohtuuhintaista nykyaikaista infrastruktuuria Eurooppa ei voi toivoa vastaavansa tulevaisuuden sille varaamiin haasteisiin, kun otetaan huomioon, että kansainvälinen palvelualan kilpailu kasvaa jatkuvasti.
Without modern, well-designed low-cost infrastructure, Europe cannot hope to meet the challenges in store for it, given the fact that international competitiveness in services is constantly increasing.
Näiden rakenteiden muodostaminen riippuu energia- ja televiestintämarkkinoiden vapauttamisesta (niille pääsyn helpottamiseksi) ja Euroopan laajuisten verkkojen laatimisesta (niiden dynaamisuuden lisäämiseksi).
The completion of this infrastructure depends upon the liberalisation of the energy and telecommunications markets (in order to improve access to them) and on the trans-European networks programme (in order to increase their potential).
Komission on laadittava valkoinen kirja tehokkaiden eurooppalaisten palvelumarkkinoiden muodostamisesta, joilla tarjotaan parhaat mahdollisuudet työpaikkojen luontiin.
The Commission should publish a White Paper on the completion of a successful European services market which will offer the best opportunities for creating jobs.
Jäsenvaltioiden toimet
Actions by Member States
Työvoiman kehittäminen ja uudistaminen on välttämätöntä, jotta palvelualan tarjoamia työpaikkojen luomimahdollisuuksia voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin.
The development and renewal of the workforce is essential in order to achieve the highest potential for creating jobs, which the services sector offers.
Elinikäinen oppiminen ja jatkuva koulutus ovat ehdottoman välttämättömiä.
Continuous education and constant training are an absolute necessity.
Pk-yrityksillä ei ole käytettävissään tarvittavia inhimillisiä resursseja ja rahoitusta sen taakan kantamiseksi, jonka sääntelyuudistukset ja hallinnolliset menettelyt kustannuksina aiheuttavat.
The mass media do not have the human or financial resources to deal with the costs imposed on them by regulatory provisions and administrative procedures.
Tutkimuksen julkinen rahoitus on tärkeä väline taloudellisen tai yhteiskunnallisen toiminnan uusien mahdollisuuksien laajentamiseksi, koska yksityinen sektori ei ole aina valmis investointeihin.
Public funding of research is an important way to study the new opportunities in the sectors of economic or social activity, where the individual sector is not sufficiently prepared to invest.
Jo myönnettyä yhteisön rahoitusta voitaisiin suunnata uudelleen siten, että tuettaisiin uusia palveluja.
Existing Community funding could be reoriented so as to promote new services.