natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. katsoo, että vesiviljelyksen on enenevässä määrin lisättävä osuuttaan kalakantojen kokonaismäärästä, koska se keventää moneen ylikalastettuun kalalajiin kohdistuvaa painetta,
G. whereas aquaculture should make an increasing contribution to total fish stocks and thereby relieve the pressure on a number of overfished species,
H. ottaa huomioon, että poisheittäminen vaihtelee lajin, ajan ja paikan mukaan,
H. whereas discards vary according to species, time and place,
I. ottaa huomioon biologiset ja taloudelliset vaikutukset sekä vaikutukset kantojen arviointiin ja kalastuksen hallintaan,
I. having regard to the biological and economic consequences, and the consequences for stock assessment and fisheries management,
J. katsoo, että TAC- ja kiintiöjärjestelmä vaikuttaa nurinkurisesti siten, että se aiheuttaa kalojen poisheittämistä kiintiön ulkopuolella vahingossa pyydettyjen saaliiden tapauksessa,
J. whereas the system of TACs and quotas has the perverse effect of provoking the discarding of by-catches outside the quota,
1. pitää myönteisinä komission aikomusta kieltää poisheittäminen keskipitkällä aikavälillä ja katsoo, että kalavarojen kestävän hallinnan perusperiaatteisiin on kuuluttava se, että yhteinen kalastuspolitiikka perustuu poisheittämisen välttämisen periaatteeseen;
Welcomes the Commission’s deliberations concerning the introduction of a ban on discards as a medium-term goal but takes the view that the common fisheries policy should be based on the principle of minimising discards as one of the tenets of sustainable management of fishery resources;
5. katsoo, että pilottihankkeet on valittava siten, että ne kattavat laajan valikoiman monien lajien kalastusta yhteisön eri alueilla ja eri pyyntivälineillä;
Considers that pilot projects must be selected in such a way as to ensure that they cover a wide range of fisheries targeting different species, in different areas across the Community and using different fishing methods;
EU voi parhaiten edistää poisheittämisen rajoittamista parantamalla kalakantojen tilaa yleensä.
The first and most important contribution that the EU can make towards reducing discards of fish is to achieve a general improvement in the state of fish stocks.
EU:n kalakannat koostuvat enimmäkseen pienistä nuorista kaloista, jotka sen vuoksi muodostavat suurimman osan saaliskertymästä.
EU fish stocks predominantly consist of small juvenile fish which consequently make a main component of the catch.
Poisheittämisen kieltäminen ei estä kalastajia jatkamasta poisheittämistä.
A discard ban does not prevent fishermen from discarding fish.
Poisheittämiskiellon valvonta on luonnostaan vaikeaa, koska kalastajien toiminnan jatkuva valvonta ei ole mahdollista eikä suotavaa.
It is inherently difficult to administer a discard ban as it is not possible or desirable to monitor fishermen’s activities constantly.
Edellä mainitusta huolimatta kalakantojen kestävän hallinnan on perustuttava kalojen poisheittämisen vähentämiseen minimiin siinä määrin, että se vastaa kieltoa.
Despite this, sustainable management of fishery resources should be based on the fundamental principle of minimising discards to a level equivalent to a ban.
Poisheittämisen kieltäminen ei yksin ratkaise kaikkia ongelmia.
A discard ban alone does not solve the whole problem.
Poisheittämisen kieltäminen estää vain kalojen heittämisen takaisin mereen.
A discard ban only prevents fish from being thrown back into the sea.
Ne kalat, jotka muussa tapauksessa heitetään pois, on käytettävä muuhun tarkoitukseen, ja niissä maissa, jossa se on mahdollista, ne on toimitettava kalajauhotehtaisiin.
Fish that would otherwise be discarded should find a market elsewhere and could be sold to fishmeal plants in those countries where it is possible.
Poisheittämisen kieltämisen käyttöönotto edellyttää sitä, että poisheittämisen laajuus EU:ssa tunnetaan.
In order to introduce a discard ban, the EU must ascertain the extent of discarding.
TACit (suurimmat sallitut saaliit) eivät sisällä poisheittämistä, ja tarvittavia tietoja, joiden perusteella poisheittämistä mahdollista suuruutta voitaisiin arvioida, ei ole käytettävissä.
The TACs (total allowable catch) do not include discards and the necessary data to predict potential discards are not available.
Poisheittämisen välttäminen ei ole mahdollista nykyisen kalastuspolitiikan nykyisten säännösten puitteissa!
It is not possible to avoid discards as the provisions of the common fisheries policy currently stand!
On terveen järjen vastaista heittää pois kaloja, jotka ovat kuolleet pyynnin jälkeen, ja samanaikaisesti uskoa, että samalla edistetään kantojen toipumista.
There is no rhyme or reason in discarding fish which are dead after being caught and at the same time believing this constitutes an effort to restore fish stocks.
Yhteisön lainsäädännössä edellytetään poisheittämistä seuraavissa tapauksissa:
EU provisions require discarding for:
Lainsäädännölliset syyt:
Legislative reasons:
Taloudelliset syyt:
Economic reasons:
Tämän vuoksi on ratkaisevan tärkeää muuttaa perusteellisesti nykyistä TAC/kiintiöpolitiikkaa, koska sen avulla voidaan välttää poisheittämisen täydellinen kieltäminen.
A fundamental change of the current TAC/quota policy is required in order to work towards a general discard ban.
Kalojen poisheittämisellä on monenlaisia seurauksia:
Discarding fish has various consequences:
biologiset seuraukset, koska suurin osa on kuolleita tai kuolemaisillaan.
biological consequences – because the majority are dead or moribund,
taloudelliset seuraukset, koska pienistä kaloista saadaan vähemmän tuloja, jos ne myydään, eikä lainkaan tuloja, jos ne heitetään pois (koska ne ovat kuolleita).
economic – because small fish produce less profit if sold and no profit at all if they are discarded and therefore never grow (because they are dead).
kantojen arviointi ja kalastuksenhoito – koska poisheitettyjen kalojen todellista määrää ei usein tunneta, myös kalastuskuolevuuden määrät ovat epävarmoja.
stock assessment and fisheries management – when discards are an unknown quantity, fishing mortality rates are also unknown quantities.
Poisheittämistä voidaan rajoittaa monella tavalla, mutta toisaalta poisheittäminen on niin monimutkainen ongelma, että sen vähentäminen ei ole mahdollista soveltamalla vain yhtä tai kahta yksinkertaista sääntöä.
There are several possibilities of reducing discards but, at the same time, it is such a complex problem that it cannot be solved merely by introducing one or two rules.
Jotkin kalastusmenetelmät ja/tai hallintatoimenpiteet voivat aiheuttaa runsasta poisheittämistä, kun taas toiset eivät aiheuta mitään vakavia ongelmia.
Some fishing methods and/or management measures may entail significant discards, while others do not give rise to serious problems.
Ratkaiseva tekijä on ennen kaikkea kalakantojen tilan yleinen parantaminen.
First and foremost, there must be a general improvement in the state of fish stocks.
Kalastusvälineiden valikoivuuden parantamisesta huolimatta on rajoitettua, kuinka suuri parannus voidaan saavuttaa.
Despite an improvement in the selectivity of fishing gear, there are limits to how great an improvement can be made.
Tämä koskee erityisesti kalastusmenetelmiä, joita käytetään sekalajikalastuksessa.
This applies particularly to fishing methods used in mixed fisheries.
Yksi mahdollisuus voisi olla vapaaehtoinen lähteminen kalastusalueilta.
One possibility might be voluntary departure from fishing grounds.
Esimerkiksi Norjan lainsäädännössä on vaatimus, jonka mukaan kalastajien on poistuttava kalastusalueilta, joilta saadaan paljon pieniä kaloja.
In Norwegian and other legislation, there is a requirement for fishermen to depart from fishing grounds where high quantities of small fish are being caught.
Komission ehdottamat toimet:
The Commission’s proposed measures:
Komissio ehdottaa arvoltaan alhaisten kalojen hyödyntämisen tehostamista ja viittaa siihen, että Espanjassa paikallisten troolareiden saamia muita kuin arvokkaita kaloja ei heitetä pois vaan niitä käytetään ruokinnassa mustekalaviljelmillä.
The Commission proposes making better use of low-value fish and points to existing examples in Spain where low-value species obtained from local trawling are used as feed for farming octopus instead of being discarded.
Esittelijä näkisi mielellään monta muuta vastaavaa esimerkkiä.
Your rapporteur would like to see many more such examples.
– kiintiön myöntämisjärjestelmän muuttaminen joustavammaksi – kuten esimerkiksi Islannissa, missä kiintiön 5 prosentin joustovarasta päätetään satamassa
- more flexible quota allocation systems – in Iceland, for example, a 5% quota margin is negotiated in port ,
– kiintiöiden jakautumisen säännöllinen tarkistaminen
- regular revision of quota allocation keys,
– otetaan käyttöön järjestelmä, jossa kalastuspaineen valvonnan pääkeino on pyyntiponnistus ja TACien ja kiintiöiden merkitys vähenee ajan mittaan – saattaisi olla erityisen mielenkiintoista saada tietoja kalastusmallista, jonka mukaan kalastusta rajoitetaan vain kalastuspäivien ja kapasiteetin mukaan, ja jossa kiintiöiden rooli olisi pienempi tai olematon.
- implementing a system whereby fishing effort plays a bigger role and TACs and quotas a less important role – a fisheries model of particular interest might be one in which fishing is reduced on the basis of days at sea and capacity alone, and in which quotas play a less important role or no role at all; such a system would be reduce discards in comparison with existing systems from the outset,
– monilajisten TACien käyttöönotto
- the introduction of multi-species TACs.
Komissio suunnittelee:
The Commission plans:
– pilottihankkeita kalojen poisheittämisen vähentämiseksi kalastustoiminnassa uusien pyyntimenettelyjen avulla
- to carry out pilot projects to find new fishing methods which may reduce discards,
– poisheittämistä koskevien tietojen keräämisen parantamista – erityisesti sellaisesta kalastuksesta, josta ei nykyisin ole lainkaan tietoja.
- to improve the collection of data on discards – some fisheries are simply not covered at the present time.
Esittelijän on pakko todeta, että tietojen kerääminen on tässäkin tapauksessa puutteellista, ja että poisheittämisen laajuuden tunteminen on välttämätöntä, koska sen avulla voidaan esittää mahdollisia ratkaisuja.
Your rapporteur must point out that data collection is yet again inadequate and that data are required to determine the extent of discarding and to be able to put forward possible solutions.
Lisäksi on tutkittava niiden teknisten toimenpiteiden parantamista, joilla suojellaan pääasiassa nuoria kaloja.
Moreover, technical measures must be improved, primarily to protect juvenile fish.
Näitä toimenpiteitä on neljää päätyyppiä:
These measures relate to four major aspects:
verkkojen rakenne
structure of nets,
vähimmäiskoko – tieteelliset tutkimukset osoittavat, että suurin osa poisheitetyistä kaloista on alamittaisia.
minimum landing sizes – scientific studies show that undersized fish constitute the majority of discards.
Näin ollen vähimmäiskokoa koskevat määräykset voivat vaikuttaa merkittävästi poisheittämisen laajuuteen.
Provisions governing minimum sizes for fish can therefore significantly influence the volume of discards,
määritellyn silmäkoon verkoilla saatavien saaliiden koostumus lajeittain
the composition of species to be taken with nets of a defined mesh size,
alueet ja/tai kaudet, jolloin kalastus on kiellettyä tai rajoitettua.
closed or controlled areas and/or seasons.
Poisheittäminen on monimutkainen ongelma, joka vaatii monimutkaisia rankaisuja.
Discards are a complex problem that require complex solutions.
20. toukokuuta 2003 LOPULLINEN A5-0164/2003
20 May 2003 FINAL A5-0164/2003
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille erityisestä tukikehyksestä perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille (Neuvoston asetus (EY) N:o 856/1999 – komission kaksivuotiskertomus 2002
on the Commission communication to the Council and the European Parliament on the Special Framework of Assistance for Traditional ACP Suppliers of Bananas (Council Regulation No 856/1999) - Biennial Report from the Commission 2002
310.521 SISÄLTÖ
310.521 CONTENTS
Komissio välitti 23. joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille tiedonantonsa neuvostolle ja Euroopan parlamentille erityisestä tukikehyksestä perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille (neuvoston asetus (EY) N.o 856/1999 – komission kaksivuotiskertomus 2002 (KOM(2002) 763, joka oli lähetetty tiedoksi kehitysyhteistyövaliokunnalle, budjettivaliokunnalle ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnalle.
By letter of 23 December 2002, the Commission forwarded to Parliament a communication to the Council and the European Parliament on the Special Framework of Assistance for Traditional ACP Suppliers of Bananas (Council Regulation No 856/1999) - Biennial Report from the Commission 2002 ( COM(2002) 763 ), which had been referred to the Committee on Development and Cooperation and to the Committee on Budgets and the Committee on Agriculture and Rural Development for information.
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 15. toukokuuta 2003, että kehitysyhteistyövaliokunnalle oli annettu lupa laatia työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö aiheesta ja että budjettivaliokunnalta ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnalta oli pyydetty lausunto.
At the sitting of 15 May 2003 the President of Parliament announced that the Committee on Development and Cooperation had been authorised to draw up an own-initiative report on the subject under Rules 47(2) and 163, and the Committee on Budgets and the Committee on Agriculture and Rural Development had been asked for their opinions.
Kehitysyhteistyövaliokunta oli nimittänyt kokouksessaan 21. tammikuuta 2003 esittelijäksi Fernando Fernández Martínin.
The Committee on Development and Cooperation had appointed Fernando Fernández Martín rapporteur at its meeting of 21 January 2003.
Valiokunta käsitteli komission tiedonantoa ja mietintöluonnosta kokouksissaan 17. maaliskuuta, 23. huhtikuuta ja 20. toukokuuta 2003.
It considered the draft report at its meetings of 17 March, 23 April and 20 May 2003.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joaquim Miranda (puheenjohtaja), Margrietus J. van den Berg (varapuheenjohtaja), Anders Wijkman (varapuheenjohtaja), Fernando Fernández Martín (esittelijä), Jean-Pierre Bebear, Yasmine Boudjenah, Marie-Arlette Carlotti, John Alexander Corrie, Nirj Deva, Concepció Ferrer (John Bowisin puolesta), Michael Gahler (Karsten Knollen puolesta), Richard Howitt, Karin Junker, Glenys Kinnock, Paul A.A.J.G. Lannoye, Miguel Angel Martínez Martínez, Didier Rod, Ulla Margrethe Sandbæk, Francisca Sauquillo Pérez del Arco, Agnes Schierhuber (Luigi Cesaron puolesta), Maj Britt Theorin ja Jürgen Zimmerling.
The following were present for the vote: Joaquim Miranda, chairman; Margrietus J. van den Berg and Anders Wijkman, vice-chairmen; Fernando Fernández Martín, rapporteur; Jean-Pierre Bebear, Yasmine Boudjenah, Marie-Arlette Carlotti, John Alexander Corrie, Nirj Deva, Concepció Ferrer (for John Bowis), Michael Gahler (for Karsten Knolle), Richard Howitt, Karin Junker, Glenys Kinnock, Paul A.A.J.G. Lannoye, Miguel Angel Martínez Martínez, Didier Rod, Ulla Margrethe Sandbæk, Francisca Sauquillo Pérez del Arco, Agnes Schierhuber (for Luigi Cesaro), Maj Britt Theorin and Jürgen Zimmerling
Budjettivaliokunta päätti 18. helmikuuta 2003 olla antamatta lausuntoa ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta päätti 12. toukokuuta 2003 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Budgets decided on 18 February 2003 not to deliver an opinion and the Committee on Agriculture and Rural Development decided on 12 May 2003 not to deliver an opinion.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille erityisestä tukikehyksestä perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille (neuvoston asetus (EY) N:o 856/1999 – komission kaksivuotiskertomus 2002 (KOM(2002) 763 – 2003/2091(INI))
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on the Commission communication to the Council and the European Parliament on the Special Framework of Assistance for Traditional ACP Suppliers of Bananas (Council Regulation No 856/1999) - Biennial Report from the Commission 2002 ( COM(2002) 763 – 2003/2091(INI))
– ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2002) 763 – C5‑0204/2003 Ei vielä julkaistu EUVL:ssä. ) ja Cotonoun sopimuksesta johtuvat sitoumukset,
– having regard to the Commission communication ( COM(2002) 763 – C5‑0204/2003 Not yet published. ), and the undertakings given under the Cotonou Agreement,
– ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. maaliskuuta 2002 antaman päätöslauselman banaanin tuotantoalan pysähtyneisyydestä EYVL C 231, 27.9.2002. ,
– having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly’s Resolution on stagnation in the production sectors for bananas, rice and other products of 21 March 2002 OJ C 231 of 27.9.2002. ,
– ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön ( A5‑0164/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and Cooperation (A5‑ 0164/2003),
A. ottaa huomioon, että siitä lähtien kun banaanin tuontijärjestely tuli voimaan vuonna 1993, siihen on tehty useita muutoksia, jotka johtuvat ennen kaikkea WTO:ssa tehdyistä päätöksistä,
A. whereas since they came into force in 1993, the banana import regime has been revised several times, above all as a result of decisions taken within the WTO,
B. katsoo, että viime vuosina kehitys- ja yhteistyökomitealla on ollut johdonmukainen kanta tähän asiaan, etenkin tuontijärjestelyä koskevissa vuosina 1996, 1998 ja 2000 antamissaan lausunnoissa ja perinteisten AKT-banaanintuottajavaltioiden tukea koskevassa vuonna 2000 laaditussa mietinnössä,
B. whereas in recent years, the Committee on Development and Cooperation has maintained a consistent position on this issue, expressed in its 1996, 1998 and 2000 opinions on the import regime and its 1998 report on assistance for traditional ACP banana suppliers,
C. ottaa huomioon, että aikaisemmin komitea on aina ollut sitä mieltä, että AKT-maista tulevien banaanien etuoikeutettua pääsyä EU:n markkinoille olisi suojeltava samalla, kun olisi tuettava näiden maiden tavoitteita vähentää taloudellista riippuvuutta banaanin viennistä saaduista tuloista,
C. whereas, in the past, the Committee was always of the opinion that preferential access to EU markets for bananas from ACP countries, while at the same time supporting those countries’ objectives with regard to reducing their economic dependency on income from banana exports,
D. katsoo, että banaanien tuotannossa olisi käytettävä ympäristöä saastuttamatonta tekniikkaa esimerkiksi niin, että olisi pidättäydyttävä muovin käytöstä silloin kun sitä ei paikallisesti ole mahdollista kierrättää,
D. whereas banana production should use non-environmentally harmful techniques and technology, see for example the widespread use of plastic when there are no local facilities for recycling it,
E. katsoo, että ei ole odotettavissa, että banaania koskevaa neuvotteluprosessia lykätään WTO:ssa,
E. whereas no reversal in the banana negotiation process within the WTO is foreseeable,
F. ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen mukaan AKT-maat hyötyvät banaanin tuontia koskevasta etuusmenettelystä,
F. whereas the Cotonou Agreement provides for preferential arrangements for banana imports from ACP countries,
G. ottaa huomioon, että AKT-EU-kumppanuussopimuksen pöytäkirjassa nro 5 yhteisö suostui "harkitsemaan ja tarvittaessa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan AKT-valtioiden banaaninviennin jatkuva elinkelpoisuus sekä niiden banaanien pääsy yhteisön markkinoille",
G. whereas, in Protocol 5 to the ACP-EU Partnership Agreement, the European Community undertook 'to examine and where necessary take measures aimed at ensuring the continued viability of their {ACP} banana export industries and continuing outlet for their bananas on the Community market',
H. katsoo, että tulevan tariffijärjestelmän mukaan kyseisiin maihin sovelletaan edelleen suosituimmuustariffia,
H. whereas under the future ‘tariff only’ regime, the ACP countries will continue to benefit from a tariff preference,
I. ottaa huomioon, että maat eivät aina kykene vastaamaan ajoissa yhteisön byrokratian säätämiin hallinnollisiin määräyksiin,
I. whereas they are not always in a position to respond in good time to the administrative demands imposed by Community bureaucracy,
J. huomauttaa, että komissiolla saattaa olla ongelmia 12 maan esittämien vuosittaisten hankkeiden hallinnoinnissa (kuudessa vuodessa 72 hanketta), minkä vuoksi olisi edistettävä monivuotisten hankkeiden esittämistä,
J. observing that the Commission may have problems managing the annual programmes presented by the twelve countries covered (in the six years, these would total 72 projects), and that there should therefore be incentives to submit multi-annual projects,
K. on huolestunut siitä, että vuosina 2001 ja 2002 Kap Verde ja Madagaskar eivät ole hyödyntäneet budjettikohdan B7-8710 mukaisia banaania koskevia käytettävissä olevia varoja,
K. concerned at the fact that in 2000 and 2001, Cap Verde and Madagascar did not take up the funds made available under the budgetary heading for bananas (B7-8710),
L. ottaa huomioon, että joidenkin banaanintuottajamaiden tuotanto on kärsinyt luonnonkatastrofeista,
L. whereas certain banana producing countries' production levels have been hit by natural disasters,
8. kehottaa komissiota selvittämään mahdollisuuksia vahvistaa erityistukikehystä reilun kaupan banaanimarkkinoiden kehittämisen edistämiseksi;
Calls on the Commission to explore ways of strengthening the use of the Special Framework of Assistance to support the development of the fair-trade banana market;
Komissio pyrkii tiedonannollaan noudattamaan neuvoston asetuksen 9 artiklaa, jonka mukaan se on joka toinen vuosi velvollinen ilmoittamaan, miten perinteisiä AKT-banaanien toimittajavaltioita koskevaa erityistukikehystä (Special Framework of Assistance) on sovellettu.
The Commission communication comes in response to Article 9 of the Council Regulation which lays down that every two years, the Commission shall present a report on the operation of the Special Framework of Assistance for traditional ACP banana producers.
Erityistukikehystä koskevan budjettikohdan määrärahat ovat 43 950 000 euroa vuonna 2001 ja 44 000 000 euroa vuonna 2002.
The SFA has its own budgetary heading, totalling Euros 43 950 000 in 2001 and 44 000 000 in 2002.
Aloitteen tavoitteena on parantaa AKT-banaanien toimittajavaltioiden kilpailukykyä tai tukea tuotannon monipuolistamista, kun tuotanto ei enää ole kilpailukykyistä.
The overall objective is added to improve the competitiveness of traditional ACP banana production or support diversification wherever competitiveness is no longer attainable.
Komissio muistuttaa vielä, että kuitenkin kahdesta poikkeuksesta on jo sovittu uuden järjestelmän yhteydessä.
The EU has already obtained two waivers to cover these arrangements.
Toisella poikkeuksella Cotonoun sopimuksen allekirjoittaneille AKT-maille myönnetään suosituimmuustariffit, joita pidennetään vuoteen 2008 saakka.
The first covers the tariff preference for imports of bananas and other products from the ACP under the Cotonou Agreement until 2008.
Toisella varataan C-kiintiö AKT-maille vuosiksi 2002–2005.
The second covers the reservation of quota C for the ACP countries only between 2002 and 2005.
Komissio ilmoittaa myös uskovansa, että tulevassa tariffijärjestelmässä AKT-maat voivat kuitenkin edelleen hyödyntää suosituimmuustariffia.
The Commission also mentions that under the future ‘tariff only’ regime, the ACP countries will continue to benefit from a tariff preference.
Tiedonannossa luetellaan myöhemmin joukko asioita, jotka liittyvät erityistukikehyksen täytäntöönpanoon ja arviointiin, nimittäin:
The Communication then lists a series of issues relating to the implementation and monitoring of the SFA: