natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan parlamentti pahoitteli voimakkaasti 6. syyskuuta 2000 antamassaan, unionin kansalaisten liikkumista ja oleskelua koskevien direktiivien 90/364, 90/365 ja 93/96 soveltamista koskevassa päätöslauselmassa Boumediene-Thieryn mietintö A5-0207/2000 . nykyisiä esteitä, jotka koskevat oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti koko unionin alueella.
In its resolution of 6 September 2000 on the implementation of directives 90/64 on movement and residence of citizens of the Union, the EP greatly deplored the obstacles that stand in the way of the right to move and reside freely throughout the territory of the Union.
Esteitä on esiintynyt edelleen tuon päivämäärän jälkeenkin.
Boumediène-Thiery report, A5-0207/2000 The obstacles still exist.
Komissio on kuitenkin onneksi esitellyt hiljattain ehdotuksia tilanteeseen reagoimiseksi.
But fortunately the Commission has recently presented proposals in response to this situation.
a) Liikkumis- ja oleskeluvapaudesta 23. toukokuuta 2001 annettu direktiivi
(a) Directive of 23 May 2001 on freedom of movement and residence
– liikkumis- ja oleskeluoikeuden edellytysten huomattava lieventäminen
- significantly more flexible conditions of movement and residence
Ehdotuksessa uudistetaan täysin nykyiset asiaa koskevat tekstit (2 asetusta ja 9 direktiiviä).
This proposal consists in a complete revision of the existing texts (2 regulations and 9 directives) on this subject.
Tavoitteena on taata Euroopan unionin kansalaisille liikkumis- ja oleskeluoikeus samanlaisin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden kansalaisilla on omassa maassaan.
The objective is to give EU citizens rights of movement and residence under conditions similar to those applied to citizens of Member States in their own country.
Ehdotuksen erityisenä uutuutena on direktiivin säännös, jolla Euroopan kansalaiselle ja hänen perheelleen myönnetään neljän vuoden yhtäjaksoisen maassaolon jälkeen pysyvä oleskeluoikeus ilman erityisehtoja.
A particularly innovative provision of the directive is the arrangement whereby a permanent right of residence is granted, without any particular conditions, to European citizens and their families after four years of uninterrupted residence.
– oikeussuojan lisääminen
- increased legal protection
Ehdotuksessa lisätään myös yhteisön kansalaisten perheenjäsenten oikeussuojaa avioliiton purkautuessa tai sen unionin kansalaisen, josta perheenjäsenet ovat riippuvaisia, kuolemantapauksessa.
Community citizens’ dependants enjoy increased legal protection in the event of marriage breakdown or the death of the EU citizen in question.
Ehdotuksessa rajataan entistä selvemmin edellytykset, joiden täyttyessä oikeutta maahantuloon tai oleskeluun voidaan rajoittaa.
The proposal also defines much more precisely than was formerly the case the conditions in which limitations can be placed on the right of entry or residence.
Jäsenvaltiot eivät voi vastedes vedota yleiseen järjestykseen, turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyviin syihin ilman konkreettisia perusteluja (tällöin tutkitaan henkilön kotoutumisen taso ja muutoksenhakumahdollisuudet) yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti.
Member States can no longer invoke reasons of public safety or health without a concrete reason (consideration of the person’s degree of integration and possibility of appeal), in line with Court of Justice case law.
Ehdotuksen 26 artiklan 2 kohdassa jopa kielletään tekemästä EU:n kansalaisia tai hänen perheenjäseniään koskevia karkotuspäätöksiä yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyvistä syistä riippumatta sen henkilön kansalaisuudesta, joka on saanut pysyvän oleskeluluvan alueellaan, tai alaikäisen perheenjäsenen kansallisuudesta.
Article 26(2) even forbids ‘expulsion [of] Union citizens and family members with permanent residence status and for family members who are minors’.
b) liikkuvuus koulutuksen ja tutkimuksen aloilla
(b) mobility for purposes of education, training and research
Opiskelijoiden kohtaamien esteiden kohdalla on otettu käyttöön kolme välinettä:
Three instruments have been adopted to address the obstacles encountered by students:
– Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä annettiin 25. kesäkuuta 2001
- a recommendation of 25 June 2001 on mobility within the Community for students, persons undergoing training, volunteers, teachers and trainers
– Eurooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategia hyväksyttiin 20. kesäkuuta 2001.
- a strategy for mobility within the European Research Area adopted on 20 June 2001.
Kolmansien maiden kansalaisten asema
The status of third-country nationals
Komissio esitteli 5. kesäkuuta 2001 direktiiviehdotuksen pitkään maassa oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten laillisesta asemasta.
On 5 June 2001 the Commission presented a proposal for a directive on the status of third‑country nationals who are long-term residents.
Tämä tärkeä ehdotus, josta Euroopan parlamentti on antanut lausuntonsa, on jatkoa Tampereen huippukokouksessa tehdyille sitoumuksille.
This important proposal, on which the EP has delivered an opinion, is a response to one of the undertakings made at the Tampere Summit.
Siellä sitouduttiin siihen, että EU:ssa laillisesti vähintään viisi vuotta asuneet maahanmuuttajat tai pakolaiset, jotka ovat todistaneet taloudellisen sopeutumisensa riittävin tuloin, saavat EU:ssa pitkään oleskelleen kansalaisen aseman.
The aim of this undertaking was to give the status of long-term EU residents to immigrants and refugees who had legally resided in the EU for at least five years and had proved their economic integration by earning an adequate income.
EU:ssa arvioidaan asuvan laillisesti yli 20 miljoonaa ihmistä, jotka eivät ole ottaneet tai saaneet sen jäsenvaltion kansalaisuutta, jossa he asuvat.
The number of people residing legally in the EU who have not adopted, or have not been authorised to adopt, the nationality of their Member State of residence is estimated at more than 20 million.
Kun neuvosto on hyväksynyt direktiiviehdotuksen, näillä henkilöillä on samat oikeudet kuin EU:n kansalaisilla työllisyyden, koulutuksen ja sosiaaliturvan aloilla.
When the directive is adopted in the Council such people will have rights similar to those enjoyed by EU citizens in areas such as employment, education and social protection.
Euroopan kansalaisuuden edistäminen
Promoting European citizenship
Nykyinen Euroopan kansalaisuuden huono tuntemus johtuu tiedottamisen puutteesta, kuten komissio on todennut.
As the Commission points out, the current low level of awareness of European citizenship is a result of a lack of information.
Tämä on vain yksi näkökohta siinä yleisessä kysymyksessä, joka koskee jäsenvaltioiden ja Euroopan toimielimien vastuuta siinä, että kansalaisuus todella tulisi tunnetuksi kaikilta näkökohdiltaan.
This is only one aspect of the more general question of the responsibility of the Member States and European institutions as regards real recognition of this citizenship in all its aspects.
Tämä edellyttää pelkän tiedottamisen ohella paljon laajempia toimia.
This calls for much more extensive action than simply providing information.
a) Oikeudelliset kysymykset
(a) From the legal point of view
– Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan eräs merkittävimmistä tehtävistä toimielinten kannalta on tehdä ehdotuksia, jotta selkiytetään unionin tavoittelemia päämääriä ja arvoja sekä keinoja unionin demokraattisen oikeutuksen vahvistamiseksi.
- From the institutional point of view, one of the major tasks of the Convention on the Future of Europe will be to put forward proposals aimed at making explicit the objectives and values pursued by the Union and the means of revitalising its democratic legitimacy.
Euroopan kansalaisuus on keskeisellä sijalla keskusteluissa, joissa on tarkoitus mm. vahvistaa tarve tehdä perusoikeuskirjasta sitova sekä yhteisöllistää kolmas pilari.
European citizenship is at the heart of these debates, which should, among other things, confirm the need to give binding value to the Charter and to communitise the third pillar.
– Viime aikoina toteutetut tai ehdotetut toimet esim. syrjinnän torjumista, henkilöiden vapaata liikkuvuutta, kolmansien maiden kansalaisten asemaa tai rikosoikeudellisen menettelyn vähimmäisnormeja koskevissa kysymyksissä edellyttävät lainsäädännölliseltä kannalta, että jäsenvaltiot poistavat jäljellä olevat huomattavat lainsäädännölliset erot, toisin sanoen niiden on ryhdyttävä huomattaviin ponnisteluihin tällä alalla.
- From the legislative point of view the measures adopted or proposed with regard, for example, to the fight against discrimination, free movement of persons, the status of third‑country nationals or minimum standards of criminal procedure require the Member States to surmount the great legislative discrepancies that still exist or, to put it another way, to tackle the major legislative task lying ahead of them.
b) Koulutusta ja tiedottamista koskevat kysymykset
(b) From the point of view of education and information
Euroopan koulutuspolitiikalla pyritään vahvistamaan huomattavasti Euroopan kansalaisuutta, sillä koulutus on erottamaton osa identiteetin luomista, joka tapahtuu historian ja kielten opetuksen kautta.
European education policy must make a major contribution to reinforcing European citizenship, which is inextricably linked to a sense of identity, imparted inter alia by history and language teaching.
Jäsenvaltioiden, Euroopan toimielinten ja tiedotusvälineiden on tehtävä yhteistyötä unionin toimia koskevan tiedonpuutteen korjaamiseksi, jotta kansalaisilla olisi nykyistä selkeämpi käsitys sekä Euroopan menettelytavoista, haasteista että EU:n toimivaltuuksista.
Finally, the Member States and the European institutions, as well as the media, must cooperate to make good the shortfall in information on the activities of the Union, so that citizens will gain a clearer perception of European policies and of the challenges and competencies of the European Union.
Euroopan kansalaisuus on Euroopan toiminnan keskeinen haaste tulevina vuosina etenkin laajentumisen vuoksi.
European citizenship, which lies at the heart of Europe’s activities, represents one of the challenges for the years to come, particularly in the context of enlargement.
Unioni kykenee vastaamaan haasteeseen vain pyrkimällä päättäväisesti voittamaan nykyiset esteet.
The European Union will only succeed in meeting that challenge as a result of a determined effort to break down existing barriers.
Kyse on unionin oikeutuksesta ja uskottavuudesta.
Its legitimacy and its credibility are at stake.
Euroopan parlamentin päätöslauselmaesitys e-demokratiasta ja Euroopan e-kansalaisuudesta työjärjestyksen 48 artiklan mukaisesti, esittäjinä Marco Cappato ja muut
Motion for a European Parliament resolution on e-democracy and e-European citizenship, tabled by Marco Cappato and others pursuant to Rule 48 of the Rules of Procedure
A. ottaa huomioon perussopimusten avoimuutta koskevat artiklat samoin kuin määräykset asiakirjojen saatavuudesta tai toimielinten kokousten julkisuudesta,
A. having regard to the articles of the Treaties on openness and transparency, and the provisions on the right of access to documents and the openness of the EU institutions' meetings,
B. katsoo, että "e-demokratia" – eli digitaalisen teknologian (esimerkiksi Internet) soveltaminen demokraattisessa prosessissa – voi edistää Euroopan kansalaisten osallistumista ja heidän poliittisten ja kansalaisoikeuksiensa käyttöä,
B. whereas e-democracy, i.e. the application of digital technology (e.g. Internet) to the democratic process - can encourage European citizens to play their part and exercise their political and civil rights,
– kaikki Euroopan unionin toimielinten ja niiden elinten julkiset kokoukset välitetään suorana audiovisuaalisena lähetyksenä ja arkistoidaan Internetiin – kansalaiset voivat täysipainoisesti hyödyntää Euroopan kansalaisuuteen liittyviä oikeuksiaan (esimerkiksi äänioikeus Euroopan parlamentin vaaleissa, kantelut Euroopan oikeusasiamiehelle ja kanteet yhteisöjen tuomioistuimelle, vetoomukset parlamentille) myös Internetin välityksellä yhteisön lainsäädännön mukaisten tunnistusjärjestelmien avulla – pyydetään unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään sähköistä äänestystä ja etenkin perustamaan valvottuja "e-äänestysasemia" seuraavia, vuonna 2004 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja varten.
- the proceedings of all public meetings of the EU institutions and their bodies are broadcast live (audio-video) and archived on the Internet; - every citizen can fully exercise his rights of European citizenship (e.g. as regards voting in European Parliament elections, submitting complaints to the European Ombudsman or the Court of Justice, or petitions to the European Parliament) through the Internet by means of identification systems which comply with Community law; - the EU institutions and the Member States are urged to promote electronic voting, and in particular voting arrangements using 'e-voting monitored polling stations' for the 2004 European elections.
24.tammikuuta 2002 PERUSSOPIMUS, TYÖJÄRJESTYS- JA TOIMIELINASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
24 January 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON CONSTITUTIONAL AFFAIRS
Komission kolmas kertomus unionin kansalaisuuden toteutumisesta
on the third report from the Commission on citizenship of the Union
Valmistelija: Olivier Duhamel
Draftsman: Olivier Duhamel
Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta nimitti 10. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Olivier Duhamelin.
The Committee on Constitutional Affairs appointed Olivier Duhamel draftsman at its meeting of 10 October 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 27. marraskuuta 2001, 19. joulukuuta 2001 ja 22. tammikuuta 2002 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 27 November and 19 December 2001 and 22 January 2002
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset äänin 23 puolesta ja 3 vastaan.
At the last meeting it adopted the following conclusions by 23 votes to 3.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Giorgio Napolitano (puheenjohtaja), Jo Leinen (varapuheenjohtaja), Ursula Schleicher (varapuheenjohtaja), Olivier Duhamel (valmistelija), Teresa Almeida Garrett, Margrietus J. van den Berg (Jean-Maurice Dehoussen puolesta), Georges Berthu, Jens-Peter Bonde, Jean-Louis Bourlanges (François Bayroun puolesta), Carlos Carnero González, Richard Corbett, Giorgos Dimitrakopoulos, Lone Dybkjær, José María Gil-Robles Gil-Delgado, The Lord Inglewood, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Alain Lamassoure (Daniel J. Hannanin puolesta), Hanja Maij-Weggen, Cecilia Malmström (Andrew Nicholas Duffin puolesta), Luís Marinho, Iñigo Méndez de Vigo, Camilo Nogueira Román (Monica Frassonin puolesta), Gérard Onesta, Jacques F. Poos (Hans-Peter Martinin puolesta), Reinhard Rack (Luigi Ciriaco De Mitan puolesta) ja Johannes Voggenhuber.
The following were present for the vote: Giorgio Napolitano, chairman; Jo Leinen and Ursula Schleicher, vice-chairmen; Olivier Duhamel, draftsman; Teresa Almeida Garrett, Margrietus J. van den Berg (for Jean-Maurice Dehousse), Georges Berthu, Jens-Peter Bonde, Jean-Louis Bourlanges (for François Bayrou), Carlos Carnero González, Richard Corbett, Giorgos Dimitrakopoulos, Lone Dybkjær, José María Gil-Robles Gil-Delgado, The Lord Inglewood, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Alain Lamassoure (for Daniel J. Hannan), Hanja Maij-Weggen, Cecilia Malmström (for Andrew Nicholas Duff), Luís Marinho, Iñigo Méndez de Vigo, Camilo Nogueira Román (for Monica Frassoni), Gérard Onesta, Jacques F. Poos (for Hans-Peter Martin), Reinhard Rack (for Luigi Ciriaco De Mita) and Johannes Voggenhuber.
LYHYET PERUSTELUT JOHDANTO
SHORT JUSTIFICATION INTRODUCTION
Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokuntaa pyydettiin antamaan lausunto kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle (valmistelijana Coelho) sen jälkeen Euroopan parlamenttia oli kuultu unionin kansalaisuuden toteutumista koskevasta komission kolmannesta kertomuksesta ( KOM(2001) 506 lopull. – C5‑0656/2001 ).
The Committee on Constitutional Affairs has been asked to deliver an opinion for the Committee on Citizens’ Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs (rapporteur: Mr COELHO) in connection with the consultation of Parliament on the third report from the Commission on citizenship of the Union ( COM(2001) 506 final – C5-0656/01 ).
Asiasta vastaava valiokunta keskittyy kansalaisuuden käsitteeseen sen suppeassa merkityksessä ja EY:n perustamissopimuksen kansalaisuutta koskeviin artikloihin.
The committee responsible is focusing on citizenship in the narrow sense and on the Treaty articles dealing with citizenship.
Tämä on tärkeää, mutta todellisen unionin kansalaisuuden määrittäminen ja kehittäminen on tavoite, joka vaatii jo huomattavasti enemmän.
They are important, but the establishment and development of a genuine feeling of European citizenship is a much more demanding objective.
Tästä syystä uusia toimia on toteutettava tällä vaalikaudella, joka on ratkaisevan tärkeä unionin kannalta.
That is why we are urging that new measures should be taken during this crucial period for the Union.
On todettava, että lausuntoja käsitellään ensinnäkin varsin suurpiirteisesti ja toiseksi Euroopan unionia koskevia kysymyksiä on ennen kaikkea käsiteltävä selkeällä tavalla.
Given that, firstly, opinions are considered very cursorily, and, secondly, that Europe above all needs straightforward documents and explanations, that is as far as the justification will go.
Tästä syystä valmistelija tyytyy näihin perusteluihin ja toivoo, että johtopäätökset saavat osakseen asianmukaista huomiota.
We hope that close attention will be paid to the conclusions.
Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Citizens’ Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
I. Euroopan unionin tulevaisuus
I –As regards the future of the Union
II. Olemassa olevat asiakirjat
II- As regards the existing texts
7. vaatii, että eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseksi kansalaisten on saatava enemmän tietoa komissiolta ja jäsenvaltioilta, jotta he voivat tarvittaessa käyttää
Calls on the Commission and the Member States to strengthen the European Identity by providing members of the public with better information regarding the scope for exercising:
III. Kansalaisten osallistuminen
III- As regards the involvement of European citizens
– koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalla ottamalla käyttöön eurooppalaisia malleja tai toteuttamalla sellaisia toimia, jotka eivät toteutukseltaan ole sen monimutkaisempia kuin esimerkiksi Euroopan kartan ripustaminen kaikkiin opetustiloihin,
- in the public and private employment sphere, by strengthening mobility programmes for citizens of EU countries and enabling civil servants to spend training periods in the European administration,
10. vaatii, että unionin tiedotuspolitiikkaa tarkistetaan lähtökohtana Euroopan toteutumattoman yhtenäisen markkina-alueen ("non Europe") kustannuksista 1980-luvulla tehty selvitys, jotta kansalaisille voidaan tiedottaa yksinkertaisin keinoin Euroopan unionin kansalaisuuden mukanaan tuomista oikeuksista ja velvollisuuksista, ja tuomalle selkeästi esiin alhaiset kustannukset (alle 0,7 euroa asukasta kohti päivässä) sekä Euroopan rakentamisen yksittäiset höydyt;
Calls, finally, for a review of Union information policy which draws on the thinking behind the work on 'the cost of non-Europe' carried out in the 1980s with a view to explaining to the public in simple terms the rights and duties conferred on them by European citizenship and clearly outlining to them the low cost (less than EUR 0.7 per inhabitant per day) and the individual benefits of European integration;
Komission kolmas kertomus unionin kansalaisuuden toteutumisesta
on citizenship of the Union - 3rd report
Valmistelija: Helena Torres Marques
Draftsperson: Helena Torres Marques
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta nimitti 21. marraskuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Helena Torres Marquesin.
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities appointed Helena Torres Marques draftsperson at its meeting of 21 November 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 26. helmikuuta 2002 pitämässään kokouksessa.
The committee considered the draft opinion at its meeting of 26 February 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa valiokunta hyväksyi seuraavat johtopäätökset äänin 13 puolesta, 2 vastaan ja 1 tyhjä.
At the latter meeting it adopted the following conclusions by 13 votes to 2, with 1 abstention.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Anna Karamanou (puheenjohtaja), Marianne Eriksson (varapuheenjohtaja), Helena Torres Marques (valmistelija), .María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Lone Dybkjær, Lissy Gröner, Maria Martens, Amalia Sartori, Miet Smet, Patsy Sörensen, Joke Swiebel, Feleknas Uca, Marie-Hélène Gillig (Christa Pretsin puolesta), Anne E.M. Van Lancker (Olga Zrihen Zaarin puolesta), Ilda Figueiredo (Geneviève Fraissen puolesta).
The following were present for the vote: Anna Karamanou, chairperson; Marianne Eriksson, vice-chairperson; Helena Torres Marques, rapporteur; María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Lone Dybkjær, Lissy Gröner, Maria Martens, Amalia Sartori, Miet Smet, Patsy Sörensen, Joke Swiebel, Feleknas Uca, Marie-Hélène Gillig (for Christa Prets), Anne E.M. Van Lancker (for Olga Zrihen Zaari) and Ilda Figueiredo (for Geneviève Fraisse).
Euroopan unionista tehty sopimus, joka allekirjoitettiin Maastrichtissa 7. helmikuuta 1992, tuli voimaan 1. marraskuuta 1993.
The treaty on EU, signed in Maastricht on 7 February 1992, came into force on 1 November 1993.
Tähän sopimukseen sisällytettiin ensimmäistä kertaa käsite unionin kansalaisuudesta tarkkaan määriteltyine oikeuksineen ja velvollisuuksineen.
In this treaty for the first time a concept of Citizenship of the Union with precisely defined rights and duties was incorporated.
Unionin kansalaisuuteen ei kuitenkaan tuolloin liitetty mitään erityisiä takuita perusoikeuksista.
Nevertheless at the time no specific guarantees of fundamental rights were associated with citizenship of the Union.
Amsterdamin sopimuksella lisättiin EY:n perustamissopimukseen sukupuolten välisen syrjinnän torjumisen ja tasa-arvon periaatteet (13 artikla).
The Treaty of Amsterdam inserted in the EC Treaty the principles of equality between men and women and non-discrimination (Article 13).
Voidaan katsoa, että perusoikeuskirjan julistus joulukuussa 2000 on uusi kannanotto meneillään olevaan kehitykseen kohti unionin kansalaisuutta.
The proclamation of the Charter on European Fundamental Rights in December 2000 can be considered as a restatement of a process of ongoing development towards European Citizenship.
Kertomus keskittyy perustamissopimuksen toisen osan "Unionin kansalaisuus" määräysten soveltamiseen (vapaa liikkumis- ja oleskeluoikeus, oikeus diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antamaan suojeluun, äänioikeus ja vaalikelpoisuus asuinjäsenvaltiossa), mutta sen lisäksi siihen sisältyy edistymistä aloilla, jotka läheisesti liittyvät kansalaisuuteen sen laajemmassa merkityksessä, kuten esimerkiksi perusoikeuksien suojelu ja kaikkien syrjinnän muotojen torjunta.
The report focuses on the application of the provisions of the second part of the EC Treaty entitled "Citizenship of the Union" (Freedom of movement and the right of residence, Consular and diplomatic protection, Voting rights), however it includes advances in areas closely related to citizenship in the wider sense, such as the protection of fundamental rights, including measures to combat all forms of illegal discrimination.
Kertomus käsittelee myös kahta tärkeää kehitystä:
The report deals also with two important developments: