natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Christa Randzio-Plath (puheenjohtaja), José Manuel García-Margallo y Marfil (varapuheenjohtaja), Philippe A.R. Herzog (varapuheenjohtaja), John Purvis (varapuheenjohtaja), Benedetto Della Vedova (esittelijä), Generoso Andria, Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Renato Brunetta, Hans Udo Bullmann, Marco Cappato (Charles de Gaullen puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Richard Corbett (Giorgos Katiforisin puolesta), Jonathan Evans, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Mary Honeyball, Christopher Huhne, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Werner Konrad, Werner Langen (Ingo Friedrichin puolesta), Alain Lipietz, Astrid Lulling, Thomas Mann (Alexander Radwanin puolesta), Ioannis Marinos, Helmuth Markov (Armonia Bordesin puolesta), David W. Martin, Hans-Peter Mayer, Miquel Mayol i Raynal, Fernando Pérez Royo, Bernhard Rapkay, Olle Schmidt, Peter William Skinner, Charles Tannock (Brice Hortefeux'n puolesta), Helena Torres Marques, Bruno Trentin, Ieke van den Burg (nimitettävän jäsenen puolesta) ja Theresa Villiers.
The following were present for the vote: Christa Randzio-Plath, chairman; José Manuel García-Margallo y Marfil, Philippe A.R. Herzog, and John Purvis, vice-chairman; Benedetto Della Vedova, rapporteur, Generoso Andria, Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Renato Brunetta, Hans Udo Bullmann, Marco Cappato (for Charles de Gaulle, pursuant to Rule 153(2)), Richard Corbett (for Giorgos Katiforis), Jonathan Evans, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Mary Honeyball, Christopher Huhne, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Werner Konrad, Werner Langen (for Ingo Friedrich), Alain Lipietz, Astrid Lulling, Thomas Mann (for Alexander Radwan), Ioannis Marinos, Helmuth Markov (for Armonia Bordes), David W. Martin, Hans-Peter Mayer, Miquel Mayol i Raynal, Fernando Pérez Royo, Bernhard Rapkay, Olle Schmidt, Peter William Skinner, Charles Tannock (for Brice Hortefeux), Helena Torres Marques, Bruno Trentin, Ieke van den Burg (for a member yet to be nominated) and Theresa Villiers.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 22. helmikuuta 2002.
The report was tabled on 22 February 2002.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle Euroopan unionin veropolitiikan ensisijaisista tavoitteista tulevina vuosina (KOM(2001) 260 – C5‑0597/2001 – 2001/2248(COS))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on the Commission communication to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee on tax policy in the European Union – Priorities for the years ahead ( COM(2001) 260 – C5‑0597/2001 – 2001/2248(COS))
– ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle Euroopan unionin veropolitiikan ensisijaisista tavoitteista tulevina vuosina (KOM(2001) 260 – C5‑0597/2001 Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. ),
– having regard to the Commission communication to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee on tax policy in the European Union – Priorities for the years ahead ( COM(2001) 260 – C5‑0597/2001 OJ C .../Not yet published in the Official Journal. ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle: "Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä – Strategia yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomiseksi yritysten EU:n laajuista toimintaa varten" (KOM(2001) 582),
– having regard to the Commission communication to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee ‘Towards an Internal Market without tax obstacles – A strategy for providing companies with a consolidated corporate tax base for their EU-wide activities’ ( COM(2001) 582 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: "Strategia sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseksi" (KOM(2000) 348),
– having regard to the Commission communication ‘A strategy to improve the operation of the VAT system within the context of the internal market’ ( COM(2000) 348 ),
– ottaa huomioon komission tutkimuksen " Company taxation in the internal market " lokakuulta 2001,
– having regard to the Commission study ‘Company taxation in the internal market’, of October 2001,
– ottaa huomioon 1. joulukuuta 1997 kokoontuneen ECOFIN-neuvoston päätelmät,
– having regard to the conclusions of the ECOFIN Council of 1 December 1997,
– ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2000 Santa Maria de Feirassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,
– having regard to the conclusions of the Santa Maria de Feira European Council of 20 June 2000,
– ottaa huomioon yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä käsittelevän työryhmän ECOFIN-neuvostolle 27. marraskuuta 1999 esittämän raportin,
– having regard to the report of the working group on the Code of Conduct for business taxation submitted to the ECOFIN Council on 27 November 1999,
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan kesäkuussa 2000 järjestämässä asiantuntijoiden kuulemistilaisuudessa esitetyt raportit,
– having regard to the reports presented at the hearing of experts organised by the Committee on Economic and Monetary Affairs in June 2000,
– ottaa huomioon OECD:n raportin " Project on harmful tax practices: the 2001 progress report ",
– having regard to the OECD report entitled ‘Project on harmful tax practices: the 2001 progress report’,
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ( A5‑0048/2002 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A5‑0048/2002 ),
A. toteaa, että verotulojen ja BKT:n keskimääräinen suhde on kasvanut vuosien 1970 ja 2000 välisenä aikana noin 11 prosenttiyksikköä, 34,4 prosentista 45,5 prosenttiin, ja että kasvu on ollut 30:n viime vuoden aikana jatkuvaa, vaikkakin se on aivan viime vuosina hidastunut; katsoo lisäksi, että tämä kasvu johtuu suureksi osaksi välittömien verojen, eritoten tuloveron, samoin kuin sosiaalimaksujen lisääntymisestä,
A. whereas the average figure for tax receipts, as a proportion of GDP, rose by about 11% between 1970 and 2000, from 34.4% to 45.5%, growing steadily over the last 30 years, and slowing down but not stopping in more recent years; whereas this growth is due in large part to increases in direct taxes, especially income tax, and increases in social security charges,
B. toteaa, että työvoimaan kohdistuva verorasitus (sekä verot että sosiaalimaksut) kasvoi eniten 1970-luvulla, jolloin verotulojen ja BKT:n välinen suhde kasvoi eniten, mikä kertoo tiiviistä yhteydestä työvoiman verorasituksen ja pelkän verorasituksen välillä; toteaa lisäksi, että toisaalta ei ole mitään todisteita haittaavista vaikutuksista (" trade-off ") työvoimaan kohdistuvan verorasituksen ja pääomaan kohdistuvan verorasituksen välillä,
B. whereas the largest increase in tax pressure on labour (both for taxes and social charges) was in the 1970s, during the period of highest growth in the ratio between tax receipts and GDP, which demonstrates a very close correlation between tax pressure on labour and tax pressure tout court; whereas, on the other hand, there is no evidence of a trade-off between tax pressure on labour and that on capital,
C. katsoo, ettei siirtymisessä sellaiseen arvonlisäverojärjestelmään, jossa sovelletaan täysimääräisesti alkuperämaan periaatetta, tähän mennessä ole edistytty merkittävästi, ja että nykyinen järjestelmä, joka ei ole kovin avoin ja joka on liian raskas kansalaisille ja yrityksille ja liian altis petoksille, on sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisen esteenä,
C. whereas no significant progress has so far been made in the transition to a VAT system which will apply, in full, the country-of-origin principle, and the current system, as well as lacking transparency, being excessively onerous for individuals and companies and highly vulnerable to fraud, is a barrier to the completion of the internal market,
D. katsoo, että EMU ja siihen liittyvä rahapolitiikan keskittäminen eivät merkitse EU:n laajuista veropolitiikkojen yhdenmukaistamista, vaikka niihin sisältyykin talouspolitiikkojen suurempi koordinointi,
D. whereas EMU and the associated centralisation of monetary policy, although involving greater coordination of economic policies, does not entail EU-wide harmonisation of tax policies,
E. katsoo, että valmisteverojen tason määrittämistä koskevien järjestelmien erot eivät sinänsä ole este sisämarkkinoille, paitsi jos niitä käytetään perustelemaan poikkeuksia tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta,
E. whereas differing policies regarding the setting of levels of duties do not in themselves constitute a barrier to the internal market, except when they are invoked to justify exceptions to the free movement of goods,
F. katsoo, että rajatylittävän toiminnan esteet olisi poistettava niiltä EU:n yrityksiltä, jotka joutuvat koko unionin alueella toimiessaan mukautumaan 15 erilaiseen verosäännöstöön,
F. whereas it is necessary to remove obstacles to cross-border operations by EU companies which, if they operate on a pan-European scale, must comply with 15 different sets of tax legislation,
1. suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa mainitaan verotuspolitiikan yleisiksi painopisteiksi sisämarkkinoiden esteiden poistaminen, kokonaisverorasituksen ja siihen liittyvän byrokratian vähentäminen, eurooppalaisen yhteiskuntamallin nykyaikaistaminen, ympäristönsuojelu sekä parempi kilpailukyky;
Welcomes the affirmation in the Commission’s communication that the general priorities of fiscal policy include the removal of obstacles to the internal market, a reduction in the overall tax burden and associated administrative burdens, the modernisation of the European social model, environmental protection and greater competitiveness;
20. tukee veroparatiisien aiheuttamien vääristymien rajoittamiseksi OECD:n aloitteita sellaisten käytäntöjen tunnistamiseksi, joita voidaan pitää vahingollisina tai vilpillisinä, koska ne edesauttavat petosten tai rikosten tekemistä; tukee erityisesti "tiedon koordinoinnin" käsitettä;
Supports, with a view to restricting the distortions produced by tax havens, the initiatives taken within the OECD to identify practices which facilitate fraudulent or criminal conduct and can therefore be considered harmful or unfair; in particular backs the ‘information coordination’ approach;
26. muistuttaa, että liikkuvien veroperustojen, kuten pääoman, luonne edellyttää, että tulevaa verokeskustelua käydään siten, että otetaan huomioon myös tilanne unionin ulkopuolella;
Points out that the tax bases that are easily mobile, e.g. capital, require by their very nature that the future tax debate is conducted from a perspective that also looks to the situation outside the Union;
28. ei pidä kielteisenä Euroopan talouden kilpailukyvyn kasvun ja dynaamisuuden kannalta, että erot yritysverotuksessa, kuten erot muissakin tekijöissä, jotka luonnehtivat eri maiden tuotantoympäristöä, vaikuttavat investointien sijaintiin;
Does not believe that gaps in corporate taxation run counter to the goal of increasing the European economy’s competitiveness and dynamism; points out that differences in other factors of production in individual countries also affect decisions about where investments are made;
Lissabonissa esitettyjen tavoitteiden toteuttaminen käytännössä, laajentumiselle avoimen HVK:n tulokset, EMUn kolmannen vaiheen alkaminen ja kansainvälisten markkinoiden lisääntyvä yhdentyminen ovat viimeaikaisia kehitysvaiheita, joiden valossa veropolitiikan tavoitteet on yksilöitävä.
The implementation in practice of the objectives laid down in Lisbon, the outcome of the IGC opening the way to enlargement, the launch of the third stage of EMU, and the increasing integration of international markets are the recent developments in the light of which the objectives of tax policy must be determined.
Komissio mainitsee erityisesti seuraavat:
In particular, the Commission singles out the following:
– sisämarkkinoiden häiriöttömän toiminnan tukeminen
- supporting the success of the internal market,
– kokonaisverorasituksen keventäminen EU:ssa julkista rahoitusta vahvistamalla
- reducing the overall tax burden in the European Union, thereby consolidating public finances,
– EU:n talouden kilpailukyvyn ja dynaamisuuden parantaminen, työllisyyden lisääminen, terveyden- ja ympäristönsuojelu, eurooppalaisen yhteiskuntamallin nykyaikaistaminen.
- making the European Union economy more competitive and dynamic, increase employment, protect health and the environment, and modernise the European social model.
– välilliset verot ovat pysyneet suhteellisen vakaina: osuutena BKT:sta ne kasvoivat 13 prosentista 13,9 prosenttiin; välillisistä veroista arvonlisäverojen osuus kasvoi samana ajanjaksona 5,1 prosentista 7 prosenttiin, kun taas valmisteverojen osuus pysyi 3,5 prosentin tienoilla
- indirect taxes remained relatively stable, rising from 13% to 13.9% of GDP; within that figure, over the same period, VAT increased from 5.1% to 7%, while excise duties remained stable, at around 3.5%;
– välittömät verot ovat jatkuvasti kasvaneet: 8,9 prosentista 13,7 prosenttiin (kasvu tapahtui suureksi osaksi 1970-luvulla: vuoden 1970 8,9 prosentista vuoden 1980 12,7 prosenttiin; välittömistä veroista tuloverot kasvoivat osuutena BKT:sta mitattuna 5,5 prosentista 9,3 prosenttiin, kun yritysverot kasvoivat 2,2 prosentista 3 prosenttiin)
- direct taxation rose steadily, from 8.9% to 13.7% (most of the growth was seen in the 1970s, from 8.9% in 1970 to 12.7% in 1980; within the category of direct taxes, personal income tax increased from 5.5% to 9.3% of GDP, while company taxation increased from 2.2% to 3%);
– sosiaalimaksut kasvoivat 11,7 prosentista 15 prosenttiin.
- there was also a comparable increase in social security charges, which rose from 11.7% to 15%.
Mitä tulee verotuksen rakenteeseen suhteessa taloudelliseen toimintaan (1970–1997), voidaan todeta, että
However, where the structure of taxation in relation to its role in the economy is concerned (1970-1997), the picture is as follows:
– kulutuksen verotus pysyi vakaana, noin 11 prosentissa BKT:sta; sitä vastoin sen osuus kokonaisveromäärästä laski erityisesti 1970-luvulla 33,1 prosentista 26,7 prosenttiin
- the taxation of consumption remained stable at around 11% of GDP; however, its share of the total tax take declined from 33.1% to 26.7%, mostly in the 1970s;
– työvoimaan kohdistuva verorasitus kasvoi 14,6 prosentista 21,2 prosenttiin BKT:sta (suurinta kasvu oli vuosien 1970 ja 1980 välillä: 14,6 prosentista 19,8 prosenttiin) ja sen osuus kokonaisverotuksesta nousi 43,4 prosentista 49,9 prosenttiin
- the taxation of labour rose from 14.6% to 21.2% of GDP (the biggest increase was seen between 1970 and 1980, from 14.6% to 19.8%), and its share of the total tax take rose from 43.4% to 49.9%;
– pääoman verotus kasvoi 5,4 prosentista 7,5 prosenttiin BKT:sta.
- the taxation of capital rose from 5.4% to 7.5% of GDP.
Tiedonannossa todetaan, että "tietynasteinen verokilpailu EU:ssa voi olla väistämätöntä ja se voi myötävaikuttaa veropaineen alenemiseen", joten komissio tunnustaa verokilpailun myönteisen roolin epärehellisen kilpailun ehkäisemistä koskevien sääntöjen kannalta.
In stressing that 'some degree of tax competition … may be inevitable and may contribute to lower tax pressure', the communication acknowledges the positive role of tax competition in the context of rules which prevent unfair practices.
Kuten viime vuosien kokemus osoittaa, verokilpailu on johdonmukaista verolainsäädännön jatkuvan koordinoinnin kanssa, jolla pyritään poistamaan sisämarkkinoiden toteuttamisen esteet, syrjintä ja kaksinkertainen verotus sekä yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä.
As our experience in recent years shows, tax competition is compatible with the ongoing coordination of tax legislation to remove the barriers to the completion of the internal market, discrimination and double taxation, and to simplify administrative procedures.
Verokilpailu on johdonmukaista sisämarkkinoiden toteuttamisen kanssa, koska ne "käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan" (EY-sopimuksen 14 ja 3 artikla), eivätkä siis merkitse täydellistä kilpailuolosuhteiden, etenkin verotusta koskevien olosuhteiden, samankaltaistamista kaikissa maissa.
Tax competition is compatible with the completion of the internal market because this entails 'an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services and capital is ensured' (Articles 14 and 3, EC Treaty), and hence not a total levelling-out of competitive conditions, and in particular those relating to taxation, in each country.
Verotus on yksi tuotantojärjestelmään liittyvä tekijä, johon yritysten ja työntekijöiden on pakko sopeutua.
Taxation is one of the characteristics of the system of production to which firms and workers have to adjust.
Se kuvastaa järjestelmän ominaisuuksia ja sen preferenssejä valtion koon ja julkisen omaisuuden tuotannon suhteen sekä verotuksen käyttöä ennemmin kuin sääntelyyn turvautumista.
It reflects the characteristics of the system, its preferences in terms of the size of the State, the scale of production of public goods, and the use of taxation rather than regulation.
Väite siitä, että verokilpailun takia valtiot menettäisivät toimintaansa tarvittavia varoja, ei tunnu perustellulta.
The objection to the effect that tax competition would deprive States of resources needed to perform their functions seems to be unfounded.
On kuitenkin pohdittava, johtuiko nousu veropaineen siirtymisestä yhdeltä tekijältä toiselle vai onko se yksinkertaisesti seuraus veropaineen noususta sinänsä.
It needs to be asked, however, whether the increase resulted from a shift in tax pressure from one factor to another, or was a consequence of increased tax pressure tout court .
Ottaen huomioon, ettei ole mahdollista edetä kohti järjestelmää, jossa sovelletaan täysimääräisesti alkuperämaan periaatetta, komissio valmistautuu esittämään ehdotuksia nykyisen järjestelmän toimivuuden parantamiseksi.
Given the impossibility of moving towards a system which would apply, in full, the country-of-origin principle, the Commission is gearing up to put forward proposals to improve the way in which the current system operates.
Vaikka tällä käytännöllisellä lähestymistavalla on epäilemättä monia etuja, emme voi olla pahoittelematta, kuinka väliaikaiseksi tarkoitetusta vaiheesta on tulossa yhä lopullisempi.
While this pragmatic approach has undoubted advantages, we cannot but deplore the fact that a system which came into existence as a transitional arrangement is becoming increasingly a definitive one.
On kuitenkin vahvistettava, että myös siirtyminen arvonlisäverojärjestelmään, jossa sovelletaan täysimääräisesti alkuperämaan periaatetta, on sisällytettävä EU:n veropolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin.
It is essential to affirm, however, that the transition to a VAT system which will apply, in full, the country-of-origin principle must also be included among the priorities for EU tax policy.
Komissio toteaa, että jäsenvaltioissa sovellettavien valmisteverojen erot ovat vakava este rajat ylittävälle kaupalle, ja ehdottaa voimakkaampaa yhdenmukaistamista (ks. ehdotus direktiiviksi tupakan valmisteveroista).
The Commission points to the differences in the rates of duty applied in the different Member States as constituting a serious barrier to cross-border trade, and proposes a greater degree of harmonisation (see the proposal for a directive on tobacco duty).
Kaikki tämä tuntuu itse asiassa menevän paljon pidemmälle kuin se, mitä EY-sopimuksen 93 artiklassa määrätään, tavoitteena muiden kuin veropolitiikkojen soveltaminen, millä ei aina ole myönteisiä tuloksia.
In fact, all this appears to go much further than what is required by Article 93 of the EC Treaty, with the aim of pursuing other (non-tax) policies, not always with positive results.
On harkittava, onko suotavaa yhdenmukaistaa lisää valmisteverojen vähimmäistasoja.
It is essential to think hard about the advisability of pursuing further harmonisation with regard to minimum rates of excise duty.
Komissio tuo ehdotuksessaan esille verotuksen yhdenmukaistamisen, ei ainoastaan kivennäisöljyjen vaan myös muiden energiatuotteiden osalta.
The Commission has relaunched its proposal for harmonised taxation not only of oil, but also of energy products in general.
Lisäksi "saastuttaja maksaa" ‑periaatteen soveltamisella voidaan tähdätä myös sääntelyn käyttöön välineenä; olisi kuitenkin harkittava mahdollisuutta jättää valtioille toimintamarginaalit, joissa otetaan erityisolosuhteet huomioon.
Apart from applying the 'polluter pays' principle, regulation is another possible instrument; however, consideration has to be given to the advisability of leaving States some room for manoeuvre to take account of specific situations.
Myös argumentti, jonka mukaan energiaverotuksen yhdenmukaistamisella pitäisi helpottaa verorasitusta työllisyyden osalta, ei ole vakuuttava, sillä sen lähtökohtana on olettamus siitä, että veropaineen ei pidä vähentyä ja että ainoa tapa alentaa työllisyyteen kohdistuvaa verotaakkaa on, että sitä siirretään muille veropohjille.
The argument that the harmonisation of energy taxes should be used to lighten the burden of taxation on earned income is not convincing, either, because it starts from the assumption that fiscal pressure must not be reduced, and that the only way to reduce the tax pressure on labour is to shift it to other tax bases.
Näinä vuosina olemme olleet mukana valtioiden välisessä yhä kasvavassa yhteistyössä OECD:ssä ja EU:ssa vahingollisten verotuskäytäntöjen rajoittamiseksi.
In recent years we have seen growing cooperation between States, across the OECD and the European Union, to curb harmful tax practices.
"Montin paketti", jolla on monta myönteistä puolta, on tärkeimpiä askeleita kohti välittömien verojen koordinointia.
The 'Monti package', which has many positive aspects in terms of its approach, is one of the most important steps that have been taken towards tax coordination where direct taxes are concerned.
Etenkin yritysverotukseen sovellettavissa menettelysäännöissä on ansiona, että niissä annetaan "vahingolliselle verokilpailulle" hyvin täsmällinen määritelmä: käytännöillä, joilla syrjitään ulkomaille sijoittautuneita kotimaahan sijoittautuneisiin verrattuna, viedään veropohjaa muihin maihin.
The Code of Conduct, in particular, has the merit of giving harmful tax competition (a concept which is frequently blown up out of all proportion) a very precise definition: practices which discriminate between residents and non-residents, removing tax bases from other countries.
Sen tavoitteena on saattaa yhteensopiviksi nykyiset verotusjärjestelmät ja poistaa monia suuria verotukseen liittyviä esteitä, jotka haittaavat sisämarkkinoiden täydellistä toteutumista, erityisesti niiden yritysten osalta, jotka toimivat koko Euroopan alueella.
The Commission has just put forward a strategy on corporate taxation, the aim of which is to ensure compatibility between the existence of different tax systems and the removal of various major tax barriers standing in the way of the full completion of the internal market, particularly for companies operating on a Europe-wide scale.
Sen lisäksi, että komissio ehdottaa toimia erityisten esteiden poistamiseksi, se esittää mahdollisia ratkaisuja vakautetun veroperustan luomiseksi yrityksille, jotka toimivat Euroopan laajuisesti, ja sulkee pois kaikki spekulaatiot verokantojen yhdenmukaistamisesta.
The strategy, in addition to proposing a number of measures designed to eliminate specific obstacles, sets out possible ways of creating a consolidated tax base for companies operating on a Europe-wide scale, and excludes any hypothetical harmonisation of rates of tax.
Tämä on hyvin mielenkiintoinen lähestymistapa, erityisesti siltä osin kuin siinä käsitellään Home State Taxation ‑järjestelmää.
This is a very interesting approach, in particular where it suggests using a 'Home State Taxation' system.