natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AB. ottaa huomioon, että Euroopassa on kestävän teollisuuden luomiseksi tarvittavaa luovuutta ja liike-elämän lahjakkuutta sekä varoja ja että Euroopan elokuvateollisuus voi selviytyä digitaaliaikakaudella vain, jos sen on tulevaisuuteen suuntautunut ja aggressiivinen,
AB.whereas in Europe the creative and commercial talent and the resources are available to build a sustainable industry, and the European film industry can only survive in the digital age if it is geared to the future and takes the initiative,
AC. ottaa huomioon, että on olemassa liian vähän luotettavaa tilastomateriaalia ehdokasmaiden tilanteesta, mikä vaikeuttaa perusteellisen analyysin tekemistä,
AC.whereas there are too few complete and reliable statistics about the situation in the applicant countries, which impedes a thorough analysis,
AD. ottaa huomioon, että "Televisio ilman rajoja" -direktiiviä on määrä tarkistaa vuonna 2002,
AD.whereas the revision of the Television Without Frontiers directive is planned for 2002,
4. kehottaa komissiota pyrkimään Media Plus -ohjelman toteuttamisessa hallinnollisiin ja rahoituksellisiin hallintojärjestelmiin, jotka ovat tehokkaita ja jotka on sovitettu mahdollisimman pitkälle alan järjestelyihin;
Calls on the Commission, in implementing MEDIA Plus, to aim for administrative and financial management systems which are efficient and as appropriate as possible to the patterns and constraints that invariably characterise the industry;
7. kehottaa komissiota tutkimaan "Televisio ilman rajoja" -direktiivin – jossa pitäisi tiukasti radio- ja televisiolähetyksiin liittyvien seikkojen lisäksi ottaa huomioon myös uudet tiedonvälityskanavat – kokonaistarkistuksen yhteydessä muun muassa seuraavien tavoitteiden hyödyllisyyttä ja toteutettavuutta:
Calls on the Commission, when revising the directive on Television Without Frontiers as a whole, to draw up provisions which must take into account, in addition to issues strictly connected with radio and television broadcasting, regulation of the new broadcasting media and to investigate inter alia the desirability and feasibility of:
9. kehottaa komissiota kiinnittämään tutkimuksen ja kehityksen kuudennen puiteohjelman yhteydessä huomiota elokuvien digitaalisia levitys- ja esitystekniikoita koskevaan tutkimukseen (e-Cinema);
Calls on the Commission, within the 6 th Framework Programme of Research and Technological Development, to devote attention to research relating to digital film distribution and projection techniques (e-Cinema);
15. kehottaa Euroopan unionia perustamaan Euroopan elokuvakoulun, joka antaisi asiasta kiinnostuneille Euroopan kansalaisille asianmukaiset valmiudet työskennellä alalla;
Calls on the European Union to set up a European school to provide training in film-making so as to offer proper preparation for European citizens wishing to exercise this kind of occupation;
17. huomauttaa jäsenvaltioille, että elokuvakerhoilla voi olla kuvakasvatuksessa tärkeä merkitys, sekä koulun että koulun ulkopuolisten toimintojen kautta; viittaa tässä yhteydessä myös hyvien lastenelokuvien esittämisestä yksittäisissä jäsen- ja ehdokasvaltioissa huolehtivan Euroopan laajuisen lastenkanavan opetukselliseen vaikutukseen;
Draws the attention of the Member States to the fact that art cinemas can play an important part in developing the visual faculty, both at school and by means of extracurricular activities; notes in this connection the educational function which a Pan-European Children’s Network, to broadcast quality children’s films in the various Member States and the applicant countries, could have;
22. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan Euroopan elokuvaperintösäätiön perustamisen hyväksi – säätiön tarkoituksena olisi erityisesti elokuvaperinnön verkottaminen ja asiasta kiinnostuneiden toimijoiden välisten yhteyksien luominen (mm. tietokantojen luominen ja kansainvälisten seminaarien järjestäminen), elokuvien konservointi- ja restaurointikoulutuksen antaminen, eurooppalaisen elokuvataiteen merkkiteosten arvostuksen nostaminen ja erilaisten luetteloiden jakelu (aihekohtaisten luetteloiden laatiminen ja levittäminen televisiokanavilla, eurooppalaisten elokuvien DVD-kokoelmien luominen, Euroopan elokuvaperintöä koskevan tiedon jakaminen erityisesti kouluissa, jne.);
Calls on the Commission and the Member States to promote the setting-up of a European Cinematic Heritage Foundation whose purposes should in particular include organising a cinematic heritage network and establishing links between those concerned by this (setting-up of databases, organisation of seminars of international standing, etc.), training in the professional skills of film conservation and restoration, promotion of key European films and circulation of catalogues (compilation of thematic catalogues and broadcasting on television channels, creation of DVD collections of films which form part of the European heritage, cultivating awareness of the European cinematic heritage, particularly at schools, etc.);
24. muistuttaa jäsenvaltioille, ehdokasvaltioille ja alueille, että mukautetut veroedut saattavat vaikuttaa myönteisesti elokuva-alan kilpailuun ja työllisyyteen, ja kehottaa painokkaasti niitä harkitsemaan tällaisten toimien käyttöönottoa;
Draws the attention of the Member States, applicant countries and regions to the positive effects which appropriate fiscal incentives can have on competitiveness and employment in the film industry, and recommends that they consider introducing such measures;
28. katsoo, että European Film Awards -tunnustuspalkintojen hohdokkuutta ja arvovaltaisuutta voidaan kasvattaa – ja tehdä niistä siten eurooppalaisten elokuvien elintärkeän markkinointivälineen suuren yleisön silmissä – jos ne:
28.Considers that the European Film Awards could assume a higher profile and gain in prestige and thus be a vital instrument for the purpose of promoting European films among the general public if they:
30. kehottaa jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita rohkaisemaan eurooppalaisten elokuvien markkinointia suurelle yleisölle myös totutusta poikkeavilla aloilla ja siten vaikuttamaan yleisön ajattelutapojen yleiseen muuttamiseen;
Calls on the Member States and applicant countries to encourage the promotion of European films among the general public, including in less obvious fields, and thus to help bring about a general change of mentality on the part of the public;
34. kehottaa komissiota tutkimaan, voidaanko elokuva- ja audiovisuaalialaa sekä kulttuurialaa yleensä koskevilla säännöksillä tai perustamissopimukseen sisällytetyllä erityisellä pöytäkirjalla ottaa huomioon alan erityisyys;
Calls on the Commission to investigate whether and to what extent the incorporation in the Treaty of a separate specific provision or protocol concerning the film and audiovisual industry and the cultural sector in general could take account of the specific nature of the industry;
Eurooppalaisilla elokuvilla on toisinaan menestystä omassa maassaan, mutta harvoin ne onnistuvat menestymään muissa maissa.
European films are sometimes successful in their own country, but rarely manage to make a similar breakthrough in other countries.
Yhdysvaltalaisten elokuvien hallitseva asema on valtava.
The dominance of American films is overwhelming.
Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen mukaan vuonna 1999 EU:n audiovisuaalisten ohjelmien kauppavaje oli 6 829 000 euroa suhteessa Pohjois-Amerikkaan.
According to the European Audiovisual Observatory, the EU’s trade deficit for 1999 with regard to audiovisual programmes in relation to North America was € 6829 m.
Eurooppalaisten elokuvien markkinaosuus aleni vuonna 2000 EU:ssa 22,5 prosenttiin.
The market share of European films fell to 22.5% in 2000.
Yhdysvaltalaisten elokuvien osuus oli 73,7 prosenttia.
Films from the USA took 73.7% of the market.
Euroopan markkinaosuus oli 1960-luvulla lähes kolme kertaa suurempi.
In the mid-1960s, Europe’s market share was nearly three times its present size.
Eurooppalaisten elokuvien menestys lipputuloilla mitattuna on heikentynyt asteittain.
The box office success of European films has gradually declined.
Euroopassa kuitenkin tuotetaan enemmän elokuvia kuin Yhdysvalloissa.
Yet Europe produces more films than the USA.
Yhteisön toimielimet ja Euroopan neuvosto ovat jo pitkään etsineet ratkaisuja tähän ongelmaan:
The European institutions and the Council of Europe have long been seeking solutions to this problem:
Euroopan neuvoston Eurimages-ohjelma perustettiin vuonna 1989 ja siitä tuetaan yhteistuotantoa vuosittain noin 20 miljoonalla eurolla ja levitystä ja elokuvateattereita pienemmällä summalla.
The Council of Europe’s Eurimages programme has been in existence since 1989 and currently spends around € 20 m per annum on supporting coproduction and to a lesser extent distribution and cinemas.
EU:n Media-ohjelma on keskeinen audiovisuaalialan kehitykselle.
The EU’s MEDIA programme is crucial for the development of the audiovisual industry.
Riittämättömien varojen vuoksi (Media Plus noin 400 miljoonaa euroa tai 0,088 prosenttia yhteisön talousarviosta) sen potentiaalista vaikutusta ei kuitenkaan pystytä täysin hyödyntämään.
However, because of inadequate funding (€ 400 m for MEDIA Plus, or 0.088% of the EU budget), it partly fails to achieve its potential impact.
Komission ja EIP‑ryhmän audiovisuaalialan i2I-aloitteella voidaan lisätä audiovisuaaliteollisuuden kilpailukykyä ja eurooppalaista "sisältöä", jos siinä otetaan joustavasti huomioon alan ominaispiirteet ja tarpeet.
The i2i Audiovisual Initiative of the Commission and the EIB Group can promote the competitiveness of the audiovisual industry and the development of European content, if it responds flexibly to the particular character and needs of the industry.
Lisäksi komissio on antanut 26. syyskuuta 2001 tiedonannon tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista .
The Commission has also adopted a communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works on 26 September 2001.
Vuonna 2002 on vuorossa "Televisio ilman rajoja" -direktiivin tarkistus.
In 2002 the Television Without Frontiers directive is to be revised.
Nämä välineet eivät kuitenkaan riitä eurooppalaisen elokuvan heikon aseman perusteelliseksi muuttamiseksi.
Yet these instruments are not sufficient to fundamentally alter the weak position of the European film industry.
Tästä syystä päätöksentekijöiltä ja itse teollisuudenalalta vaaditaan myös asenteiden muutosta ja suurempaa vastuullisuutta.
In order to do this, a change of mentality and a stronger sense of responsibility would be needed on the part of policy-makers and the industry.
Euroopan "kukoistuksesta" voidaan puhua vasta, kun se perustuu vahvoihin kansallisiin elokuvateollisuuksiin.
Moreover, European cinema can only flourish on the basis of strong national film industries.
Harvoin elokuvasta tulee kansainvälinen menestys, jos se ei menesty paikallisella tasolla.
It is rare for a film to be an international success if it is not a local success.
Jäsenvaltioilla on tässä selkeä vastuu.
Member States have a manifest responsibility here.
Voimakas elokuvateollisuus on suuri työllisyyden luoja.
A strong film industry is a major source of employment.
Komission toimeksiannosta vuonna 1997 tehdyssä tutkimuksessa esitetään, että audiovisuaaliala saattaa laajeta 70 prosentilla vuoteen 2005 mennessä, mikä vastaa 350 000:tta uutta potentiaalista työpaikkaa.
A study performed for the Commission in 1997 claimed that the turnover of the audiovisual industry could increase by 70% by 2005, which corresponded to a potential increase of 350 000 jobs.
Tässä mietinnössä keskitytään tiettyihin myönteisiin suosituksiin ennemminkin kuin yksityiskohtaiseen ongelmien analyysiin.
This report would rather focus on a number of positive recommendations than on a detailed analysis of why things are going wrong.
Lähtökohtana on, että eurooppalaisten elokuvien heikko levinneisyys seuraa suoraan Euroopan koko elokuva-alan rakenteellisista ongelmista.
The premise is that the weakness of the distribution of European films is a direct consequence of the structural problems of the European film industry as a whole.
Kehittäminen ja tuotanto
Development and production
Kehittämiseen investointi ei kuulu eurooppalaiseen elokuvaperinteeseen.
Investing in development is not part of the European film tradition.
Se on kallista ja useimmilla eurooppalaisilla tuotantoyrityksillä ei ole riittävästi pääomaa.
Development is expensive and most European production companies do not have enough capital.
Tästä syystä markkinoille tulee elokuvia, jotka eivät ole riittävän "kypsiä", mikä heijastuu lipputuloissa ja haittaa eurooppalaisten elokuvien imagoa.
As a result, films come onto the market in an immature state, which spells disaster at the box office and damages the image of European films.
Yhdysvalloissa tuotetaan vain yksi kymmenestä hankkeesta.
In the United States, only 1 project in 10 reaches the production stage.
Euroopassa tämä määrä on kaksinkertainen ja hankkeita toteutetaan usein ennemminkin rahoituksellisista kuin laadullisista syistä.
In Europe the figure is double this, and projects are more often abandoned for financial reasons than on grounds of quality.
Keskimäärin 7 prosenttia Hollywoodissa tuotetun elokuvan budjetista menee kehittämiseen, kun Euroopassa määrä on vain 1–2 prosenttia.
On average, 7% of the budget of a Hollywood film is spent on development, whereas the corresponding figure in Europe is only 1 to 2%.
Euroopassa kehittämisvaihe on usein luovien tai tuotantovoimien yksinomaista aluetta, vaikka muilta toimijoilta hankkeen alkuvaiheesta alkaen – tietysti elokuvan tarpeisiin mukautettuna – järjestelmällisesti saatu palaute (levittäjät, myyntiedustajat, esitystoiminnan harjoittajat, markkinoijat, rahoittajat, jne.) saattaa olla hyödyllistä.
In Europe, the development stage is often exclusively the domain of creative/production staff, while organised feedback from other parties (distributors, sales agents, cinema operators, marketers, financiers, etc.) from the inception of a project – tailored to the film, of course – can be beneficial.
Media Plus -ohjelmassa on tehty oikea valinta keskittyä kehittämiseen ja hankepakettien tukemiseen.
The decision that MEDIA Plus should concentrate inter alia on development and on supporting project packages was justified.
Vastuu kehittämisestä on kuitenkin myös jäsenvaltioilla.
However, development is also a responsibility of the Member States.
On seurattava joissakin jäsenvaltioissa, kuten Isossa-Britanniassa ja Ranskassa, vallitsevaa suuntausta investoida kehittämiseen enemmän.
Some, such as the UK and France, have set an example by investing more in development, and others should follow suit.
EU voisi sitten vastata kompensaatioista.
The EU could then pay compensation.
Tämä "yhteenkytkeminen" lisäisi rahoituslähteitä, mikä ei ole vailla merkitystä, kun otetaan huomioon suuri kuilu yhdysvaltalaisten ja eurooppalaisten elokuvabudjettien välillä, ja se lisäisi tuottajien tietoisuutta heidän elokuviensa markkinapotentiaalista ulkomailla.
Such interconnection would increase the sources of financing, which is by no means insignificant in view of the gulf between American and European film budgets, and would make producers more aware of their films’ market potential abroad.
Toinen mielenkiintoinen toimenpide jäsenvaltioiden tasolla on veroetujen käyttöönotto, millä voidaan edistää tuottavuutta ja työllisyyttä.
Another worthwhile measure at Member State level is the introduction of tax incentives, which can promote productivity and employment.
Seitsemässä EU:n jäsenvaltiossa ne ovat jo käytössä.
These already exist in seven EU countries.
Televisioyhtiöt ovat keskeisessä asemassa eurooppalaisten elokuvien tuotannossa ja rahoituksessa.
Television broadcasters play a crucial part in the production and financing of European films.
Tästä syystä seuraavassa "Televisio ilman rajoja" -direktiivin tarkistuksessa siihen voidaan esimerkiksi sisällyttää kohta, joka koskee kiintiöityjä investointeja eurooppalaiseen elokuvateollisuuteen.
When the ‘Television Without Frontiers’ Directive is next revised, therefore, it could for example include a binding requirement to invest a certain amount in the European film industry.
Markkinointi ja myynninedistäminen
Marketing and promotion
Markkinointiin ei eurooppalaisissa elokuvissa kiinnitetä usein tarpeeksi huomiota.
Marketing of European films is often neglected.
Kuitenkin kysymys tavoitteena olevasta kohderyhmästä on lähes aina keskeinen sekä hankkeen alkuvaiheessa että kaikissa muissa vaiheissa.
Yet it is nearly always of relevance to consider what audience a film is aimed at from the outset of a project and at all subsequent stages.
Toisinaan vannotaan, että hyvä elokuva löytää aina yleisönsä.
It is sometimes maintained that a good film will always find an audience.
Eurooppalaisten elokuvien näkyvyyden puute on kuitenkin suuri haitta.
But the low profile of European films is an enormous handicap.
Kyseessä ei ole vain asenne-ero vaan myös rakenteellinen rahoitukseen liittyvä ongelma.
This is indicative not only of a difference of mentality but also of a structural financial problem.
Media Plus -ohjelmasta autetaan levittäjiä ja myyntiedustajia toteuttamaan tehokkaampaa myynninedistämistä.
MEDIA Plus helps distributors and sales agents to improve their promotional work.
Myynninedistäminen on hyvin kallista ja edellyttää perusteellista lähestymistapaa, joka riippuu elokuvan profiilista ja tavoitteena olevasta markkinaraosta.
Promotion is very expensive and calls for a considered approach, geared to the type of film and the niche to which it aspires.
Vaikka ei siis ole järkevää kopioida täysin yhdysvaltalaista myynninedistämismallia, siitä voidaan kyllä oppia paljon.
There is little point, therefore, in simply trying to copy the American promotion machine, but we can learn much from it.
Media Plus -ohjelman lisäksi eurooppalainen myynninedistämisrahasto saattaisi kuitenkin voida tuoda tietyn määrän eurooppalaisia elokuvia suurelle kansainväliselle yleisölle.
As a complement to MEDIA Plus, a European Promotion Fund could bring a selection of European films to the attention of a large international audience.
Ne voivat toimia tiennäyttäjinä, joiden avulla voidaan lisätä yleisön arvostusta eurooppalaisia elokuvia kohtaan.
These could lead the way in increasing public appreciation of European films.
Voidaan myös harkita, että "Televisio ilman rajoja" -direktiivin tarkistuksen yhteydessä otetaan käyttöön myynninedistämisvelvoitteita.
When revising the directive on ‘Television Without Frontiers’, consideration could also be given to introducing promotion requirements.
Elokuvien myynnin edistäminen televisiossa on kallista, mutta hyvin tehokasta.
Promoting films on TV is expensive but very efficient.
Jos kaikki eurooppalaiset tv-yhtiöt käyttävät pienen osan lähetysajastaan eurooppalaisten elokuvien myynnin edistämiseen, tämä voi olla tärkeä askel oikeaan suuntaan.
If European TV broadcasters were to devote a marginal proportion of their transmission time to promoting European films, this could be a major step in the right direction.
Tv-yhtiöt voivat myös aktiivisesti osallistua eurooppalaisen filmitähtijärjestelmän luomiseen.
TV broadcasters can also play an active role in building up a European star system.
Esimerkit osoittavat selvästi, että elokuvat, joissa on kansainvälisesti tunnettuja näyttelijöitä, ylittävät helpommin maiden rajat.
Examples amply demonstrate that films with actors of international renown cross national borders more readily.
Vuosittain jaettavat eurooppalaiset elokuvapalkinnot ovat myös hyvää myynninedistämistä, vaikka näiden "eurooppalaisten Oscarien" on vielä vakiinnutettava paikkansa.
The annual European Film Awards also constitute worthwhile promotion, although this European counterpart to the Oscars still needs to become a bigger event.
Mahdollisesti voidaan myös harkita edellä mainitun myynninedistämisrahaston ja Euroopan elokuva-akatemian välistä synergiaa.
Consideration might also be given to synergies between the aforementioned Promotion Fund and the European Film Academy.
Jakelu ja esitystoiminnan harjoittaminen
Distribution and exploitation
Elokuvan tuottaminen vaatii jatkuvia ja nopeita investointeja, joita ei yleensä voida kompensoida lipputuloilla.
Releasing a film generally entails major and rapid investment, which as a rule cannot be recouped at the box office.
Kun otetaan huomioon monet esitystoiminnan muodot (elokuvateatterit, videot, DVD, kaikille avoin tv, maksullinen tv, katselukerroittain veloitettava tv, omavalintainen video, Internet, jne.), vain 20–30 prosenttia tuloista tulee elokuvateattereista.
In view of the numerous ways in which films are exploited (cinemas, video, DVD, unrestricted-access television, pay television, pay per view, video on demand, internet, etc.), only 20 or 30% of total revenue now comes via cinemas.
Elokuvateatterien merkitys kuitenkin säilyy, koska ne ovat merkittäviä elokuvien karisman, myynninedistämisen ja markkina-arvon vuoksi.
The operation of cinemas remains important, because it determines a film’s image and its promotion and market value.
Elokuvien levitykseen liittyvät riskit kasvavat jatkuvasti, mm. koska televisioyhtiöt esittävät yhä vähemmän eurooppalaisia ei-kansallisia elokuvia.
Film distribution is becoming an increasingly risky business, partly because TV stations are showing fewer and fewer non-national European films.
Tästä syystä jakelijat eivät voi enää kattaa kustannuksiaan televisiomarkkinoilta saatavilla tuloilla.
As a result, distributors can no longer recoup their costs via the television market.
Myös videomarkkinat on suurelta osin sovitettu yhdysvaltalaiseen tuotantoon.
The video market has likewise mainly been cornered by American productions.
Tämä johtaa varovaisempaan levityspolitiikkaan.
This is leading to more cautious distribution policies.
"Televisio ilman rajoja" -direktiivin tarkistuksen yhteydessä on mahdollisesti harkittava sitä, että lähetystoimintaan sisällytetään velvoite esittää tietty vähimmäismäärä ei-kansallista eurooppalaista tuotantoa.
Therefore, when the time comes to revise the ‘Television Without Frontiers’ Directive, consideration should perhaps be given to including among the requirements to broadcast European works a minimum quota for non-national productions.
Euroopan markkinat ovat hyvin hajanaiset, mikä johtuu kulttuurisista ja kielellisistä eroista ja jäsenvaltioiden vähäisessä määrin kansainvälisestä elokuvapolitiikasta.
The European market is very fragmented, inter alia because of cultural and linguistic differences and because Member States’ film policies are not very international.
Elokuvan kansainvälinen menestys on usein seurausta paikallisesti toimivien levittäjien päätöksistä.
The international career of a film is generally the sum of the decisions taken by local distributors.
Euroopan laajuiset levitystä koskevat aloitteet eivät ole aikaisemmin johtaneet toivottuihin ratkaisuihin: Euroopassa tuotetaan liian vähän, jotta kustannusintensiivinen levitysjätti olisi tuottava.
Pan-European distribution initiatives have not yielded the intended results: Europe produces too little for a cost-intensive distribution major to be viable.
Kestävän eurooppalaisen verkoston luomista haittaavat usein kansalliset erot, jotka vaikeuttavat yhteistä valinta- ja esityspolitiikkaa.
The formation of long-term European networks is also often impeded by national differences which stand in the way of a common selection and release policy.
Media Plus -ohjelman (selektiivinen ja automaattinen levitystuki ja tuki myyntiedustajille) mekanismit ovat asianmukaiset.
The MEDIA Plus measures, comprising selective and automatic distribution support and support to sales agents, are adequate.
Media II -hankkeen aloittamisesta alkaen oman maan ulkopuolella levityksessä olevien elokuvien määrä on noussut 85 prosenttia.
Since the inception of MEDIA II, the number of European films distributed outside their country of origin has risen by 85%.
Ohjelman liian rajoitetun rahoituksen vuoksi tämä ei kuitenkaan ole merkinnyt niiden merkittävää markkinaosuuden lisääntymistä.
But this has not led to a significant increase in their market share, as the programme’s funding is too limited.