natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Budjettivallan käyttäjällä olisi oltava selkeä käsitys kaikista tämän aloitteen hallinnollisista ja rahoitukseen liittyvistä seurauksista.
The budgetary authority should have a clear idea of all the administrative and financial consequences of this initiative.
Budjettivaliokunta pyytää asiasta vastaavaa kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa sisällyttämään mietintöönsä seuraavat tarkistukset:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Belgian kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston asetuksen antamiseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä (9844/2001 + 9846/2001 – C5-0315/2001 – 2001/0818(CNS))
Initiative of the Kingdom of Belgium and of the Kingdom of Sweden with a view to the adoption of a Council Regulation on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (9844/2001 + 9846/2001 – C5‑0315/2001 – 2001/0818(CNS))
TARKISTUKSET LUONNOKSEEN LAINSÄÄDÄNTÖTEKSTIKSI Neuvoston teksti Ei vielä julkaistu EYVL:ssä.
AMENDMENTS TO THE DRAFT LEGISLATIVE TEXT Text proposed by the Council OJ C (not yet published).
Valmistelija huomauttaa, ettei tätä ehdotusta ennakoitu tehtäessä rahoitusnäkymiä koskevia päätöksiä.
The rapporteur points out that the current proposal was not foreseen when decisions on the financial perspective were taken.
Tämän vuoksi budjettivallan käyttäjän olisi varmistettava, että SIS II ‑järjestelmää varten ehdotetut määrärahat ovat sopusoinnussa rahoitusnäkymissä asetetun ylärajan kanssa.
As a result, the budgetary authority should make sure that the amount proposed for SIS II is compatible with the ceiling under the financial perspective.
Jos lainsäädäntöviranomainen ehdottaa asetuksen hyväksymisprosessin aikana muita summia, budjettivallan käyttäjää olisi kuultava uudelleen.
If, in the course of the adoption of the regulation, other amounts were to be proposed by the legislative authority, the budgetary authority would need to be consulted again.
Tässä tapauksessa budjettivaliokunnan olisi harkittava nykyisissä rahoitusnäkymissä asetettuun ylärajaan kohdistuvaa vaikutusta.
In this case, the Committee on Budgets would have to consider the impact on the ceiling under the current financial perspective.
Vastaavasti budjettivallan käyttäjän olisi harkittava kokonaismäärärahoja uudelleen, jos monivuotisen ohjelman toteutuksen aikana rahoitusnäkymien ylärajan kehitys muuttuisi merkittävästi.
Similarly, if during the multiannual programme the evolution of the ceiling of the financial perspective were to change dramatically, the budgetary authority would have to reconsider the financial envelope.
Tarkistus 2 Johdanto-osan 12 b kappale (uusi)
Amendment 2 Recital 14 (new)
12 b) Schengenin tietojärjestelmää on hallinnoitava EU:n talousarviosta rahoitettavan EU:n erillisviraston kautta, ja komission alaisuuteen on perustettava yhteisön tietojärjestelmä, joka on kolmen yleissopimuksen (Schengen, Europol, tulliala) mukaisesti saatujen tietojen yhtenäinen tietoverkkojärjestelmä,
Whereas the Schengen Information System should be managed within the EU framework by a separate agency, financed from the EU budget; whereas the Community information system operating under the responsibility of the Commission should be established under a single computer network system for the data received under the three conventions (Schengen, Europol and Customs Use).
Valmistelija viittaa parlamentin Schengenin tietojärjestelmään ottamaan kantaan sellaisena kuin se on hyväksytty ulkorajojen ylittämisestä ja Schengen-yhteistyön kehittämisestä annetun päätöslauselman 19 kohdassa (päätöslauselma A5-0233/2001 , 20. syyskuuta 2001).
The rapporteur refers to the Parliament's position on the Schengen information system as approved in paragraph 19 of the resolution on crossing external borders and the development of Schengen cooperation (resolution A5-0233/2001 from 20 September 2001).
Valmistelija katsoo, että parlamentin olisi esitettävä tämä vaatimus uudelleen, koska tällainen järjestely olisi avoimempi ja perusteltu sekä hallinnollisesta että toiminnallisesta näkökulmasta.
The rapporteur considers that the Parliament should reinstate this demand, as such an arrangement would be more transparent and justified from both an administrative and operational perspective.
TARKISTUKSET LUONNOKSEEN LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI
AMENDMENTS TO THE DRAFT LEGISLATIVE RESOLUTION
Tarkistus 3 Euroopan parlamentti , joka
Amendment 3 [The European Parliament,]
katsoo, ettei rahoitusnäkymissä ennakoitu tätä ehdotusta ja että ehdotuksen kokonaismäärärahojen olisi oltava sopusoinnussa nykyisten rahoitusnäkymien otsakkeen 3 ylärajan kanssa rajoittamatta muiden toimintalinjojen toteuttamista,
Considers that the proposal was not foreseen in the financial perspective, and that the financial envelope of the proposal should be compatible with the ceiling under heading 3 of the current Financial Perspective without restricting other policies.
Belgian kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä (9845/2001 + 9846/2001 – C5-0316/2001 – 2001/0819(CNS))
Initiative of the Kingdom of Belgium and of the Kingdom of Sweden with a view to the adoption of a Council Decision on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (9845/2001 + 9846/2001 – C5‑0316/2001 – 2001/0819(CNS))
TARKISTUKSET LUONNOKSEEN LAINSÄÄDÄNTÖTEKSTIKSI
AMENDMENTS TO THE DRAFT LEGISLATIVE TEXT
Neuvoston teksti Ei vielä julkaistu EYVL:ssä.
Text proposed by the Council OJ C (not yet published).
Tarkistus 4 Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)
Amendment 4 Recital 11 (new)
Tämän vuoksi budjettivallan käyttäjän olisi varmistettava, että SIS II -järjestelmää varten ehdotetut määrärahat ovat sopusoinnussa rahoitusnäkymissä asetetun ylärajan kanssa.
As a result, the budgetary authority should make sure that the amount proposed for SIS II is compatible with the ceiling under the financial perspective.
Jos lainsäädäntöviranomainen ehdottaa asetuksen hyväksymisprosessin aikana muita summia, budjettivallan käyttäjää olisi kuultava uudelleen.
If, in the course of the adoption of the decision, other amounts were to be proposed by the legislative authority, the budgetary authority would need to be consulted again.
Tarkistus 5 Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)
Amendment 5 Recital 12 (new)
10 b) Schengenin tietojärjestelmää on hallinnoitava EU:n talousarviosta rahoitettavan EU:n erillisviraston kautta, ja komission alaisuuteen on perustettava yhteisön tietojärjestelmä, joka on kolmen yleissopimuksen (Schengen, Europol, tulliala) mukaisesti saatujen tietojen yhtenäinen tietoverkkojärjestelmä,
Whereas the Schengen Information System should be managed within the EU framework by a separate agency, financed from the EU budget; whereas the Community information system operating under the responsibility of the Commission should be established under a single computer network system for the data received under the three conventions (Schengen, Europol and Customs Use).
Tarkistus 6 Euroopan parlamentti , joka
Amendment 6 [The European Parliament,]
11. lokakuuta 2001 LOPULLINEN A5-0334/2001
11 October 2001 FINAL A5-0334/2001
Komission tiedonanto kalataloudesta ja köyhyyden vähentämisestä
on the Commission communication on fisheries and poverty reduction
, kalatalousvaliokunta (*) Hughes-menettely 303.829 SISÄLTÖ
, Committee on Fisheries (*) Hughes procedure 303.829 CONTENTS
KALATALOUSVALIOKUNNAN LAUSUNTO
OPINION OF THE COMMITTEE ON FISHERIES
Komissio välitti 9. marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille tiedonantonsa kalataloudesta ja köyhyyden vähentämisestä (KOM(2000) 724 – 2001/2032(COS)).
By letter of 9 November 2000, the Commission forwarded to Parliament a communication on fisheries and poverty reduction ( COM(2000) 724 – 2001/2032(COS)).
Parlamentin puhemies ilmoitti 28. helmikuuta 2001 pidetyssä istunnossa lähettäneensä kyseisen tiedonannon asiasta vastaavaan kehitysyhteistyövaliokuntaan sekä lausuntoa varten kalatalousvaliokuntaan C5‑0071/2001 ).
At the sitting of 28 February 2001 the President of Parliament announced that she had referred the communication to the Committee on Development and Cooperation as the committee responsible and the Committee on Fisheries for its opinion ( C5‑0071/2001 ).
Parlamentin puhemies ilmoitti 5. huhtikuuta 2001 pidetyssä istunnossa, että kehitysyhteistyövaliokunta ja kalatalousvaliokunta, jolta pyydetään lausuntoa, laativat yhdessä mietinnön "Hughes-menettelyn" mukaisesti.
At the sitting of 5 April 2001 the President of Parliament announced that the Committee on Fisheries, which had been asked for its opinion, would be involved in drawing up the report, under the Hughes procedure.
Kehitysyhteistyövaliokunta nimitti 5. helmikuuta 2001 pidetyssä kokouksessa esittelijäksi Paul A.A.J.G. Lannoyen.
The Committee on Development and Cooperation had appointed Paul A.A.J.G. Lannoye rapporteur at its meeting of 5 February 2001.
Valiokunta käsitteli komission tiedonantoa ja mietintöluonnosta 13. syyskuuta 2001 pitämässään kokouksessa.
The committee the Commission communication and the draft report at its meeting of 13 September 2001.
Valiokunta hyväksyi 10. lokakuuta 2001 pidetyssä kokouksessa päätöslauselmaesityksen yksimielisesti.
At its meeting of 10 October 2001, it adopted the motion for a resolution unanimously.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Joaquim Miranda (puheenjohtaja), Margrietus J. van den Berg (varapuheenjohtaja), Fernando Fernández Martín (varapuheenjohtaja), Paul A.A.J.G. Lannoye (esittelijä), Teresa Almeida Garrett (Vitaliano Gemellin puolesta), Nirj Deva, Concepció Ferrer (Giuseppe Brienzan puolesta), Glenys Kinnock, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Hans Modrow, Didier Rod, Ulla Margrethe Sandbæk, Francisca Sauquillo Pérez del Arco ja Bob van den Bos.
The following were present for the vote: Joaquim Miranda; chairman Margrietus J. van den Berg and Fernando Fernández Martín, vice-chairmen; Paul A.A.J.G. Lannoye, rapporteur; Teresa Almeida Garrett (for Vitaliano Gemelli), Nirj Deva, Concepció Ferrer (for Giuseppe Brienza), Glenys Kinnock, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Hans Modrow, Didier Rod, Ulla Margrethe Sandbæk, Francisca Sauquillo Pérez del Arco, Bob van den Bos.
Kalatalousvaliokunnan lausunto on tämän mietinnön liitteenä.
The opinion of the Committee on Fisheries is attached.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS Euroopan parlamentin päätöslauselmaesitys komission tiedonannosta kalataloudesta ja köyhyyden vähentämisestä (KOM(2000) 724 – C5‑0071/2001 – 2001/2032(COS))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on the Commission communication on fisheries and poverty reduction ( COM(2000) 724 – C5‑0071/2001 – 2001/2032(COS))
– ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2000) 724 – C5‑0071/2001 ) Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. ,
– having regard to the Commission communication ( COM(2000) 724 – C5‑0071/2001 ) Not yet published in Official Journal ,
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksessa (XX osasto, 178 artikla) tehdyn sitoumuksen ottaa kehitysyhteistyön tavoitteet huomioon (erityisesti kestävän kehityksen edistämisen ja köyhyyden vähentämisen) EU:n toteuttamissa eri alojen politiikoissa, jotka ovat omiaan vaikuttamaan kehitysmaihin,
– having regard to the undertaking in the EC Treaty (Title XX, Article 178) to take account of cooperation and development objectives (essentially, promoting sustainable development and reducing poverty) in the sectoral policies implemented by the EU which are likely to affect the developing countries,
– ottaa huomioon 17. helmikuuta 2000 EYVL C 339, 2.11.2000. antamansa päätöslauselman ja kehitysyhteistyöneuvoston 5. kesäkuuta 1997 kehitysyhteistyöneuvosto – lehdistötiedote 329 nro 8631/97. antaman päätöslauselman Euroopan unionin eri alojen politiikkojen, erityisesti yhteisen kalastuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan, välisestä johdonmukaisuudesta,
– having regard to its resolution of 17 February 2000 OJ C 339 , 2.11.2000. and the Development Council’s resolution of 5 June 1997 Development Council - Press 329 No 8631/97. on coherence between the sectoral policies of the European Union, particularly its common fisheries policy and development policy,
– ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön ja kalatalousvaliokunnan lausunnon ( A5‑0334/2001 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and Cooperation and the opinion of the Committee on Fisheries ( A5‑0334/2001 ),
A. katsoo, että kalastuksen ja rannikkoyhteisöjen harjoittaman toiminnan nykyinen ja mahdollinen myötävaikutus kehitysmaiden elintarviketurvallisuuteen ja työllisyyteen, erityisesti näiden yhteisöjen naisten merkittävään asemaan kalataloustuotteiden jalostuksessa ja kaupan pitämisessä, tekevät alasta liikkeelle panevan voiman kestävän kehityksen edistämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi kehitysmaissa,
A. whereas the actual and potential contribution made by fisheries and the activities of coastal communities to food security and employment in the developing countries, including the important role played by women in processing and marketing in these communities, make this sector a major factor of sustainable development and poverty reduction in the developing countries,
B. panee merkille kalavarojen vähenemisen kehitysmaiden talousvyöhykkeillä,
B. noting the depletion of fisheries resources in the developing countries’ EEZs,
C. haluaa kannustaa ottamaan huomioon EU:n ja kehitysmaiden kalastussuhteissa Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n laatiman vastuullista kalataloutta koskevan toimintaohjeen periaatteet ja erityisesti:
C. wishing to encourage observance, in the context of fisheries relations between the EU and the developing countries, of the principles of the FAO’s Code of Conduct for Responsible Fisheries, in particular:
– soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta kalavarojen hoidossa; – asettamaan etusijalle ensisijaisesti pienimuotoista kalastusta harjoittavien rannikkoyhteisöjen tarpeet; – korostamaan kalatalouden hyvää hallinnointia ja osapuolten suoraa osallistumista; – painottamaan paikallista, alueellista ja maailmanlaajuista yhteistyötä kalavarojen säilyttämisen ja hoitamisen edistämiseksi,
- application of the precautionary principle in resource management, - giving priority to the needs of coastal communities that engage in small-scale fishing, - good governance of fisheries and active participation by those concerned, - the importance of cooperation at sub-regional, regional and global level in promoting resource conservation and management,
2. arvioi, että EU:n ja kehitysmaiden kalastussuhteiden moninaisuus edellyttää tehokkuuden, johdonmukaisuuden ja hyvän hallinnoinnin (mukaan lukien eurooppalaiset julkiset varat) takaamiseksi, että kehitysmaiden kalatalousalan kestävää kehittämistä varten sovelletaan sääntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia kansainvälisten sitoumusten kanssa ja joissa otetaan huomioon kalastuksesta riippuvaisten rannikkoyhteisöjen kalastajien erityistarpeet;
Takes the view that the wide variety of fisheries relations between the EU and the developing countries calls, in the interests of efficiency, coherence and good management (including that of European public funds), for the application of a frame of reference for the sustainable development of the developing countries’ fisheries industry which is compatible with international undertakings, bearing in mind the particular needs of coastal communities which depend on fisheries;
5. pyytää, että EU:n kehitysyhteistyössä kiinnitetään vastaisuudessa enemmän huomiota kehitysmaiden kalatalousalaan, erityisesti pienimuotoiseen kalastukseen, ja laaditaan strategisia yhteistyöasiakirjoja jokaisen maan osalta EU:n ja kehitysmaiden käymän vuoropuhelun perusteella;
Calls in consequence for the EU’s cooperation and development policy to pay greater attention to the developing countries’ fishing industry, particularly to small-scale fishing, by means of country-specific cooperation strategy documents resulting from the political dialogue between the EU and the developing countries;
Vuoden 2000 joulukuussa Euroopan komissio julkaisi tiedonannon ”Kalatalous ja köyhyyden vähentäminen”.
In December 2000 the Commission published a communication entitled ‘Fisheries and Poverty Reduction’ .
Kyseinen aloite otetaan ilolla vastaan, sillä tähän mennessä ei Euroopan unionin kehitysapuun liittyvissä toimenpiteissä ole tunnustettu kalastuksen merkitystä köyhyyden vähentämisessä.
This initiative was to be welcomed since the role played by fishing in poverty reduction had hitherto been insufficiently recognised in European contributions to development aid.
Toisaalta kehitysmaiden kalatalousalaan liittyvät monet yhteisön politiikat, etenkin yhteisön kalastuspolitiikka ja kehitysyhteistyöpolitiikka.
The fishing industry in developing countries is an area where a number of European policies come into play: these amount, essentially, to the common fisheries policy and the development policy.
Kehitysmaiden kanssa tehdyissä kalastussopimuksissa sovittu määrä on paljon suurempi kuin se määrä, jonka yhteisö (EKR ja talousarvio) sitoo vuosittain kalatalouden kehittämiseen yhteensä.
The fisheries agreements signed with the developing countries represent much larger sums than all the development aid assigned to the fishing industry put together (EDF or other budget lines).
On tärkeää varmistaa, että kaikki yhteisön toimet ovat keskenään johdonmukaisia ja että niillä osallistutaan kestävän kehityksen edistämiseen ja köyhyyden torjumiseen kehitysmaissa.
It is important to ensure that all these aspects of European intervention are coherent and contribute to an overall strategy to promote sustainable development and fight poverty in the developing countries.
Tärkeimmät näkökohdat EU:n ja kehitysmaiden välisissä kalastussuhteissa A. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen
Major factors in fisheries relations between the European Union and the developing countries A. Involvement of civil society
Euroopan unioni kannustaa kansalaisyhteiskuntia osallistumaan sen ja kehitysmaiden välisiin suhteisiin (esim. Cotonoun sopimus).
The European Union advocates the involvement of civil society in its relations with the developing countries (e.g. the Cotonou Agreement).
Kalastusalalla kansalaisyhteiskunnan osallistumisen (kalastajien ammattijärjestöt, naisjärjestöt jne.) tulee toteutua toimissa, jotka vaikuttavat suoraan rannikkoyhteisöjen ja kalastuksesta riippuvaisten väestöjen toimintaan ja selviytymiseen.
In the case of the fishing industry, civil society (fishermen’s organisations, women’s organisations, etc.) should be involved in measures directly affecting the activities and survival of coastal communities and populations that depend on fishing for their livelihood.
Komissio rohkaisee "kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja etenkin eteläisen maapallonpuoliskon ammattikalastajajärjestöjä osallistumaan kalastussopimusten valmisteluun ja täytäntöönpanoon.”
The Commission also encourages ‘the participation of civil society and Southern-based professional fisheries organisations in the preparation and implementation of fisheries agreements’ .
Kun otetaan huomioon kaikki ne eurooppalaiset toimet, jotka voivat vaikuttaa yhteisöjen selviytymiseen, yhteisöjä pitäisi kuulla paljon paremmin muidenkin asioiden kuin pelkkien kalastussopimusten osalta toimia suunniteltaessa.
In view of the very large number of European measures which might have an impact on the survival of communities, the latter should be more widely consulted on the general framework of these interventions, rather than simply on fisheries agreements.
On myös varmistettava, että yhteisöjen osallistuminen on uskottavaa, minkä vuoksi suoran osallistumisen lisäksi on tuettava myös eteläisen maapallonpuoliskon ammattikalastajajärjestöjä.
It must also be ensured that this participation is credible, which means that support should be given not only to participation per se, but also to reinforcing trade organisations in the South.
On tärkeää, että osallistumista edistävien tavoitteiden lisäksi painotetaan niitä kehittämistoimia, joilla pyritään tukemaan kalatalouteen liittyvien ammatillisten ja taloudellisten järjestöjen, varsinkin köyhimpien, perustamista ja kehittämistä, tukemaan kalataloudesta riippuvaisten paikallisyhteisöjen organisoitumista sekä tukemaan kalataloudesta riippuvaisten yhteisöjen kokemusten ja tietojen vaihtoon tarkoitettujen verkkojen ja rakenteiden perustamista ja niiden käytön edistämistä.
It is important, therefore, that in the interests of improving participation the emphasis should be laid on development measures designed to support the creation and development of professional and economic organisations involving the fishing industry’s partners, including the poorest, to help with the organisation of local communities that depend on fishing and to support the setting up and running of professional networks and structures intended to facilitate an exchange of experience and knowledge among communities whose livelihood is based on fishing.
B. Kehitysmaiden kalavarojen ja kalastusvyöhykkeiden hoitoa ja niillä kalastamista koskevat näkökohdat
B. Aspects of management of, and access to, developing countries’ resources and fishing zones
Komission tiedonannossa tunnustetaan, että: ”Kalakannat ovat kehitysmaille niukka ja ehtyvä voimavara.
The Commission communication recognises that ‘fish are a scarce and depletable resource to developing countries.
Useimpien kehitysmaiden viranomaiset tarvitsevat nykyolosuhteissa apua turvatakseen kestävällä tavalla veden elollisten luonnonvarojen säilymisen köyhän väestön ulottuvilla.
Under the current circumstances the public authorities of most developing countries need assistance to guarantee sufficient sustainable access of their poor populations to aquatic resources.
Tarvitaan myös kokonaisvaltaisempaa hallinnointia, joka on vastuussa niille köyhille, joiden elanto riippuu kalakannoista.”
Also, more global governance is required and it must be accountable to the poor, who depend on the stock for their survival’.
EU on FAO:n jäsenenä hyväksynyt vastuullista kalataloutta koskevan toimintaohjeen ja on sitoutunut edistämään sen soveltamista.
The EU, as a member of the FAO, has approved the Code of Conduct for Responsible Fisheries , and has undertaken to promote its application.
Suurin osa kehitysmaista, joiden kanssa EU on kalastussuhteessa, on myös hyväksynyt toimintaohjeen, joka siis toimii EU:lle ja kehitysmaille yhteisenä ohjeena kalatalouden kestävän hallinnon takaamiseksi.
Most of the developing countries with which the EU has fisheries relations have also approved the Code of Conduct, making it a shared point of reference on sustainable fisheries management for the EU and the developing countries.
Eräät toimintaohjeen artiklat ovat olennaisia puhuttaessa köyhyyden torjumisesta ja kalavarantojen hallinnoinnista, sillä kalavarannoista riippuu paikallisten väestöjen selviytyminen.
Certain articles of the Code of Conduct need to be borne in mind in any discussion of fighting poverty and managing the resources on which local populations depend for their survival.
Toimintaohjeen 6.5 artiklassa sitoudutaan "soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta veden elollisten luonnonvarojen säilyttämisessä, hoitamisessa ja pyynnissä vesiympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi...
Article 6.5 of the Code, for example, recommends applying ‘a precautionary approach widely to conservation, management and exploitation of living aquatic resources […].
Sopivan tieteellisen tiedon puuttuminen ei saa aiheuttaa luonnonvarojen säilyttämistä koskevien toimenpiteiden lykkäämistä tai sitä, ettei niitä pantaisi toimeen ollenkaan." 6.18 artiklassa tunnustetaan "perinteisen kalastuksen ja pienimuotoisen kalastuksen merkitys työllisyyden, tulojen ja elintarviketurvan kannalta . "
The absence of adequate scientific information should not be used as a reason for postponing or failing to take measures to conserve target species’ .