natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. katsoo, että jäsenvaltioiden ja Euroopan komission yrittäjyyden alalla saavuttama edistys on tapahtunut odotettua hitaammin,
C. whereas the progress achieved by the Member States and the Commission in the field of entrepreneurship has been slower than expected,
D. toteaa, että Feiran Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2000 hyväksyttiin pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja; toteaa, että myös useimmat ehdokasmaiden hallituksista hyväksyivät tämän peruskirjan pienyritysten kehittämistoimiensa pohjaksi,
D. whereas on 20 June 2000 Feira European Council endorsed a European Charter for Small Enterprises; whereas the majority of the governments of the countries which are candidates for membership have also adopted the Charter, to constitute a foundation in these countries for policies to develop small enterprises,
E. toteaa kuitenkin, että peruskirjan täytäntöönpanoon, joka on sekä jäsenvaltioiden että komission tehtävä yhteistyössä pienyrityksiä edustavien järjestöjen kanssa, ei ole sitouduttu riittävästi ja että sen yhteydessä on tullut ilmi, että kyseisten yritysten tilanne on varsin erilainen eri puolilla Euroopan unionia; toteaa, että yleisesti ottaen peruskirja on jäänyt poliittisen julistuksen tasolle, eikä sillä ole todellista tahtoon perustuvaa ja keskitettyä täytäntöönpanosuunnitelmaa,
E. whereas, however, there has been a lack of commitment as regards the implementation of the Charter , which is the responsibility both of the Member States and the Commission, in cooperation with the organisations representing small enterprises, and whereas it is clear that there are substantial disparities as far as conditions for the relevant enterprises in the Union are concerned; whereas, overall, the Charter has remained merely a political statement, and there is no real concerted will to put into operation,
F. katsoo, että kilpailukykyisyyttä koskevassa vuoden 2001 kertomuksessa kiinnitetään huomiota EU:n heikkoihin innovaatiosaavutuksiin; katsoo erityisesti, että yksityisen sektorin tutkimukseen ja kehittämiseen tekemien sijoitusten taso on huolestuttava, sillä se on vain 1,19 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta,
F. whereas the ‘Competitiveness report 2001’ highlights the disappointing performances in the area of innovation in the EU; whereas, in particular, the level of private sector investment in research and development is causing concern, given that it accounts for only 1.19% of Union GDP,
G. ottaa huomioon komission tekemät aloitteet Euroopan unionin sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi ja supistamiseksi,
G. having regard to the measures taken by the Commission to simplify and streamline the regulatory and legislative environment in the European Union,
H. ottaa huomioon, että jäsenvaltiot jatkavat edelleen sääntelyä tasaiseen tahtiin ja että unionin pk-yritykset joutuvat kamppailemaan hallinnollisten ja lainsäädännöllisten vaikeuksien kanssa, jotka vaarantavat niiden olemassaolon,
H. whereas the Member States continue to regulate at a steady pace and the SMEs and SMIs in the Union are encountering administrative and regulatory difficulties which jeopardise their existence,
I. toteaa, että Lissabonin Eurooppa-neuvostossa määriteltiin nykyaikaistamis- ja uudistamisstrategia, joka perustuu dynaamiseen yrittäjyyden Eurooppaan, ja että vuoden 2001 lopulla alkanut maailman talouskehityksen hidastuminen lisää kyseisen strategian merkitystä ja tekee sen tavoitteiden saavuttamisen ensiarvoisen tärkeäksi,
I. whereas the Lisbon European Council set out a strategy for modernisation and reform based on a dynamic entrepreneurial Europe and whereas the slowdown of the world economy which began in the second half of 2001 has made this strategy even more important and the fulfilment of its objectives vital,
J. toteaa kuitenkin, että Euroopan yritysmaailmassa ja yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikoissa pidetään edelleen liian tiukasti kiinni kaikenlaiset yritykset samastavasta yrityskäsitteestä; toteaa, että jos Euroopan yritysmaailmasta ja siihen liittyvistä politiikoista halutaan tehdä dynaamisia ja tehokkaita, on otettava huomioon erot suurten, keskisuurten, pienten ja mikroyritysten välillä sekä niiden erilaiset toimintamallit tai taloudelliset ja sosiaaliset lähtökohdat,
J. whereas, however, entrepreneurial Europe and European and national policies are still unduly influenced by a concept of enterprise that lumps all enterprises together; whereas, if entrepreneurial Europe and the policies are to gather momentum and take effect, the differences between large, medium-sized, small, and micro-scale enterprises have to be taken into account, as must the distinctive economic or social models or approaches on which enterprises are based,
Lissabonissa asetetut vaatimukset:
The Lisbon requirements
6. pyytää komissiota vahvistamaan yhteistoimintaa yritysmaailmaa ja erityisesti pienyrityksiä edustavien järjestöjen kanssa;
Calls on the Commission to initiate and increase consultation with these organisations, particularly those representing small businesses;
7. korostaa, että on tärkeää avata televiestintä-, energia-, posti- ja liikennemarkkinat yrityksille, varsinkin pienyrityksille;
Stresses the importance for businesses, particularly small businesses, of a genuine opening of the markets in telecommunications, energy, postal services and transport;
Verotuspaineiden vähentäminen ja rahoituksen helpottaminen:
Reducing the tax burden and facilitating access to funding
Tehokkaat sääntelypuitteet:
An efficient regulatory framework
22. katsoo, että yritysmaailmaa ja varsinkin pienyrityksiä edustavat eurooppalaiset järjestöt on otettava mukaan uusien lainsäädäntöehdotusten laatimiseen lainsäädäntöprosessin alusta lähtien;
Considers that the European representative organisations, especially those representing small businesses, should be involved in the drawing-up of new legislative proposals from the very start of the legislative process;
24. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan yleispuitteiden luomista teollisuuden alan vapaaehtoisia sopimuksia, itsesääntelyä sekä kaikkia perinteisten lainsäädäntö- ja sääntelytoimien vaihtoehtoja varten;
Calls on the Commission and the Member States to enter into discussions with a view to producing a general framework for voluntary agreements in industry, self-regulation and all the alternatives to traditional legislative and regulatory measures;
Yrityksille suunnatut yhteisön ohjelmat:
Community programmes for businesses
Yrittäjyys ja yrittäjähenki:
Entrepreneurship and spirit of enterprise
Lissabonin Eurooppa-neuvoston jatkotoimenpiteet: A. Tiedonannon sisältö:
Follow-up to the Lisbon European Council A. Substance of the communication
Komission tiedonannossa käsitellään edistystä, jota jäsenvaltiot ovat saavuttaneet 23.–24. maaliskuuta 2000 pidetyn Lissabonin Eurooppa-neuvoston jälkeen Lissabonissa laaditun strategian yrittäjyyttä koskevien erityissäännösten täytäntöönpanossa.
The Commission communication outlines the progress achieved by the Member States in the wake of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 with regard to the implementation of the specific provisions on entrepreneurship set out in the Lisbon strategy.
Komissio kuvaa Lissabonin Eurooppa-neuvoston jälkeisen ajan makrotaloudellista tilannetta korostaen ensinnäkin myönteistä seikkaa, onnistunutta euron käyttöönottoa, sekä toiseksi kielteistä seikkaa, vuoden 2001 lopulla alkanutta maailman talouskehityksen hidastumista.
The Commission endeavours to describe the macroeconomic context post-Lisbon, by highlighting one positive aspect – the successful introduction of the euro – and one negative aspect – the world economic slowdown since the second half of 2001.
Komissio luettelee seuraavaksi välineet, joita sillä on käytössään yrityspolitiikan alla.
It then goes on to list its enterprise policy instruments.
Valmistelija pahoittelee, että tiedonannosta puuttuvat kyseisten välineiden arviointi sekä niiden tehokkuuden ja vaikutusten analysointi.
In this regard, your rapporteur regrets that there is no assessment and analysis of the effectiveness and scope of these instruments.
Tiedonannossa käsitellään yrittäjyyden alan seuraavilla osa-alueilla saavutettua edistystä:
The communication subsequently describes the progress achieved in the field of enterprise, in the following sectors:
Komissio korostaa lopuksi Lissabonin ohjelman toteuttamisen hidasta vauhtia viimeksi kuluneiden puolentoista vuoden aikana.
Lastly, the Commission concludes by pointing out that the pace of implementation of the Lisbon programme over the past 18 months has been slow.
Komissio ilmaisee olevansa huolestunut tulevaisuudesta antamatta kuitenkaan selitystä edistyksen hitaan vauhdin syille.
However, whilst expressing its concern for the future, it fails to explain the reasons for such slow progress.
Komissio korostaa, että on tarpeen varmistaa, ettei talouskehityksen hidastuminen estä Lissabonin ohjelman toimeenpanoa, mutta se ei kuitenkaan esittele ohjelmaa tämän aikomuksen toteuttamiseksi käytännössä.
It stresses the need to ensure that the economic downturn does not hamper the implementation of the Lisbon programme whilst failing to set out a programme for making sure that this is the case.
B. Lissabonissa laaditun strategian yrityspolitiikan arviointi:
B. Assessment of enterprise policy in the Lisbon strategy
Esittelijä on hämmästynyt tiedonannon sisällöstä yleensä.
Your rapporteur is surprised at the general substance of the communication.
Tulevaisuudensuunnitelmien puuttuminen on huomattava epäkohta.
The lack of any indication as to future direction is painfully evident.
Lissabonissa laaditun strategian objektiivinen tarkastelu olisi edellyttänyt saavutetun edistyksen ja käytetyn menetelmän kriittisempää arviointia.
The mixed review of the Lisbon strategy called for a more critical evaluation of the progress achieved and the method used.
Menetelmän käsittelyn pitäisi olla keskeinen osa tiedonantoa.
The question of method should be central to the communication/report.
Esittelijän mielestä näin ollen on hyvin vaikeaa muuttaa yhteisön aikomukset jäsenvaltioiden poliittisiksi toimiksi.
Your rapporteur thus notes the genuine difficulty in translating Community intentions into political acts by the Member States.
Lissabonissa laadittu strategia perustuu yhteen menetelmään, joka on talous- ja sosiaalipolitiikan avoin koordinointi yhteisten tavoitteiden puitteissa ja jossa painotetaan selkeästi yksityisen sektorin ensiarvoisen tärkeää roolia.
The Lisbon strategy is based on one method: the open coordination of economic and social policies around common objectives, with clear emphasis on the key role of the private sector.
Tämän menetelmän pohjalta on luotava yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan välinen uusi kumppanuussuhde.
This method should generate a new partnership between the Community institutions, the Member States and civil society.
Esittelijä toteaa, että edistys on epätasaista ja että se ei johda samaan lopputulokseen kaikissa jäsenvaltioissa.
Your rapporteur notes that progress has been erratic and concerns different issues in different Member States.
Vaikka, parhaiden toimintatapojen kehittämistä jäsenvaltioissa onkin syytä pitää myönteisenä, se ei kuitenkaan riitä yhteisön strategiaksi Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi.
Whilst we welcome the development of good practices in the Member States, there does not appear to be a Community strategy for fulfilling the Lisbon objectives.
Viimeksi kuluneiden puolentoista vuoden aikana jäsenvaltiossa on tehty suuri määrä kokeiluja.
Over the past 18 months we have thus seen an increase in the number of experiments in the Member States.
Lissabonissa laaditun strategian tavoitteena on saada aikaan rakenteellisia uudistuksia jäsenvaltioissa.
The aim of the Lisbon strategy is to carry out structural reforms in the Member States.
Tähän haasteeseen ei pidä pyrkiä vastaamaan tekemällä kokeiluja tai toteuttamalla pilottihankkeita.
This challenge cannot be met by conducting experiments or pilot projects.
Markkinoiden vapauttaminen, yritysverotuksen uudistaminen, työmarkkinoiden nykyaikaistaminen, uuden informaatioteknologian käytön edistäminen ovat keinoja, jotka edellyttävät kansallisia politiikkoja ja uudistuksia.
Market liberalisation, company tax reform, the modernisation of the labour markets and incentives to use NICTs are all issues which call for national policies and reforms.
Riippumatta siitä, mitä lähestymistapaa jäsenvaltiot noudattavat, komission on analysoitava ja arvioitava rakenteellisia uudistuksia koskevaa politiikkaa.
Whatever the approach preferred by the Member States, it is these structural reform policies which must be scrutinised and assessed by the Commission.
Komissiolle Lissabonin Eurooppa-neuvostossa annettu koordinoijan rooli edellyttää, että komissio seuraa jäsenvaltioiden hallitusten harjoittamaa politiikkaa.
The coordination role conferred upon the Commission in Lisbon requires that it study the policies administered by the governments.
Komission on myös jaettava tietoa kyseisten uudistusten etenemisestä.
The Commission should also provide information on the progress of these reforms.
Esittelijän mielestä uudistusten toteuttamisen nopeuttaminen ei riitä, vaan Lissabonin Eurooppa-neuvostossa määriteltyä menettelytapaa on myös noudatettava.
Your rapporteur believes that it is not merely a question of increasing the pace of reform, but also of enforcing compliance with the method decided in Lisbon.
Esittelijä toivoo näin ollen, että komissio julkaisee asiakirjan rakenteellisten uudistusten etenemisestä jäsenvaltioissa.
Your rapporteur therefore hopes that the Commission will publish a document on the progress of structural reform in the Member States.
Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoa koskeva kertomus A. Euroopan komission esittämän kertomuksen sisältö:
Report on the implementation of the Charter for Small Enterprises A. Substance of the Commission report
Pienyritykset ovat sellaisia yrityksiä, joissa on enintään 50 työntekijää.
Small businesses are those employing fewer than 50 people.
Euroopan unionissa on arviolta 20 miljoonaa pienyritystä, ja ne tarjoavat työtä 65 miljoonalle ihmiselle.
In the European Union there are some 20 million small businesses employing 65 million people.
Niiden osuus kaikista yrityksistä on 99 prosenttia ja kaikista työpaikoista 53 prosenttia.
They thus account for 99% of all businesses and provide 53% of jobs.
Feiran Eurooppa-neuvostossa 19.–20. kesäkuuta 2000 hyväksyttiin pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja, jossa korostetaan niiden tärkeää merkitystä sekä sitä, että julkisen vallan on toteutettava toimia niiden tukemiseksi.
The Feira European Council of 19 and 20 June 2000 adopted a European Charter for Small Enterprises, thereby confirming the prime importance of such businesses and the commitment of the public authorities to act in their support.
Toisessa peruskirjan täytäntöönpanokertomuksessa vastataan olennaiseen kysymykseen: annetaanko Euroopan unionissa etusija pienyrityksille?
This second report on the implementation of the Charter replies to a key question: does the EU think small first?
Komissio muistuttaa, että arviolta 19 miljoonassa yrityksessä on kymmenen työpaikkaa tai vähemmän ja keskimäärin kaksi työntekijää yritystä kohti.
In this regard, the Commission points out that some 19 million enterprises employ 10 or fewer people, with an average of 2 employees per enterprise.
Toisessa peruskirjan täytäntöönpanokertomuksessa annetaan tarkat tiedot jäsenvaltioiden ja komission saavuttamista tuloksista.
The report provides specific information on the progress achieved by the Member States and the Commission.
Lisäksi on syytä ottaa huomioon parhaiden toimintatapojen määrän lisääntyminen jäsenvaltioissa, ja ne kuuluvat peruskirjan toiminta-alaan.
Whilst in this area too we have seen an increase in the number of good practices in the Member States, such practices fall within the operational framework of the Charter.
Esittelijä haluaa korostaa peruskirjan merkitystä, sillä se sisältää tarkkoja toimintalinjoja, joita voidaan milloin tahansa käyttää pohjana tehtäville aloitteille.
Your rapporteur wishes to stress the Charter’s strength, which lies in the fact that it sets out specific guidelines for action, which can be used at any time as a basis for the initiatives taken.
Vaikka jäsenvaltiot ovatkin ryhtyneet varsin epätasaisesti toteuttamaan peruskirjassa määriteltyjä toimia, samanlaista sekavuutta ei kuitenkaan ole ollut havaittavissa kuin Lissabonissa laaditun strategian tapauksessa.
In fact, while commitment to actions under the Charter may vary considerably between the Member States, one does not get the impression of confusion that one gets with the Lisbon strategy.
Komissio täsmentää näin ollen kertomuksen lopussa painopistealueet, joihin keskitytään tulevissa aloitteissa.
This allows the Commission, in its conclusion to the report, to specify the priority areas on which future initiatives should focus.
B. Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanon arviointi:
B. Assessment of the implementation of the Charter for Small Enterprises
Peruskirjan hyväksymisellä on ollut erittäin myönteisiä vaikutuksia, jotka ovat saaneet laajalti tunnustusta viranomaisilta ja alan ammattilaisilta.
The adoption of the Charter has had a very positive impact, broadly acknowledged by the public authorities and by business circles.
Tyytyväisyys peruskirjan sisältöön johtuu sen yksinkertaisuudesta, selkeydestä ja toiminnallisesta ulottuvuudesta.
Satisfaction has been expressed with regard to the substance of the Charter and in particular its simplicity, clarity and operational dimension.
Peruskirjan täytäntöönpano on kuitenkin myöhässä.
However, implementation of the Charter is well overdue.
Kertomuksessa ei oteta huomioon talous- ja sosiaalikomitean poliittisia ja toimintaan liittyviä pyyntöjä Talous ja sosiaalikomitean valmistelijan Gironin 28. marraskuuta 2001esittelemä peruskirjan täytäntöönpanoa koskeva talous- ja sosiaalikomitean lausunto. eikä pienyrityksiä edustavien järjestöjen yritystoiminnan pääosaston tammikuussa 2002 kyseisestä asiasta järjestämässä seminaarissa esittämiä ehdotuksia ja suosituksia.
The report takes into account neither the policy-related and operational requests put forward by the Economic and Social Committee of the Union Opinion on the implementation of the Charter, presented by Mr Giron, rapporteur for the ESC, on 28 November 2001. nor the proposals and recommendations made by the small business organisations at the seminar on this topic held in January 2002 and organised by the Enterprise DG.
Välttämätön vuoropuhelu komission ja välittäjänä toimivien ammattijärjestöjen välillä ei ole vielä tuottanut tulosta.
Therefore the vital dialogue between the Commission and the trade organisations does not yet appear to be bearing fruit.
Summan nimittämisen pk-yritysten edustajaksi komissioon pitäisi edistää kyseistä vuoropuhelua, jota esittelijä pitää ensiarvoisen tärkeänä.
Your rapporteur insists on the need for such dialogue, which the appointment of Mr Summa as representative of the SMEs at the Commission should encourage.
Esittelijä haluaa myös korostaa kahta muuta kohtaa, joissa on parantamisen varaa:
Your rapporteur also wishes to draw attention to two further unsatisfactory matters:
– käynnistettyjä toimia koskevassa yleiskatsauksessa käsitellään pk-yrityksiä koskevia toimia kokonaisuudessaan ja oletetaan, että pienyritykset hyötyvät niistä automaattisesti.
∙ the summary of actions taken focuses on actions relating to SMEs as a whole, taking it for granted that small businesses automatically benefit from them.
Peruskirjassa erotetaan pienyritykset ja pk-yritykset yleensä.
The spirit of the Charter is to distinguish small businesses from SMEs in general.
Monia pienyritysten edistämiseen tähtääviä toimintaohjelmia ei toteuteta yritystoiminnasta vastaavan pääosaston johdolla, mutta niiden avulla voidaan kuitenkin saada hyödyllistä tietoa.
Yet a number of operational programmes to assist small enterprises do not fall within the remit of the Enterprise DG and are nevertheless able to supply important information.
Lopuksi pahoittelemme sitä, ettei komission kyseisessä kertomuksessa käyttämä lähestymistapa ole analyyttisempi tai kriittisempi.
Lastly, it is regrettable that the Commission has not taken a more analytical and critical approach to this report.
Pelkkä käynnistettyjen toimien luetteleminen ei riitä niiden laadun tai tarkoituksenmukaisuuden arvioimiseen.
Merely listing the actions taken gives no indication of their quality or relevance.
Tämä selittää myös sen, miksi kertomuksesta puuttuvat suositukset siitä, miten peruskirjan sitoumuksia voitaisiin paremmin noudattaa.
This also explains the lack of recommendations for fulfilling the Charter’s commitments more successfully.
Esittelijän suositukset: A. Menettelytapa:
The rapporteur’s recommendations A. On method
Euroopan unionin yrityspolitiikan ei pidä rajoittua pilottihankkeiden ja yksittäisten kokeilujen määrän moninkertaistamiseen.
European enterprise policy cannot be restricted to increasing the number of pilot projects and isolated experiments.
Parhaat toimintatavat ovat vain yrittäjyyden edistämistä koskevan yhteisön politiikan yksi vaihe.
Such good practices represent only one stage of Community enterprise policy.
Jotta tästä vaiheesta olisi hyötyä, on siirryttävä Lissabonissa määritellyn avoimen koordinointimenetelmän seuraaviin vaiheisiin, jotka ovat
For it to be put to good use, we have to move on to the following stages of the open coordination method determined in Lisbon:
– suoritusten arviointi ja esikuva-analyysi.
∙ a stage involving the assessment and benchmarking of performance.
Pelkkä saavutetun edistyksen toteaminen, kuten kyseisissä kahdessa asiakirjassa tehdään, ei riitä.
A dry report on the progress achieved, as in the two documents in question, is insufficient.
On tehtävä vertailevia tutkimuksia ja kriittisiä analyysejä sen arvioimiseksi, mitkä toimintatavat sopivat parhaiten mihinkin tilanteisiin ja ongelmiin.
Comparative studies and critical analyses need to be carried out, in order to assess which practices are better able to respond to certain situations and certain problems.
Yrityspolitiikassa käytettävän lähestymistavan tarkoituksena on luoda kilpailua jäsenvaltioiden välille.
The reason for such an approach to enterprise policy is to establish emulation amongst the Member States.
Komission on koordinoinnillaan kannustettava parhaiden toimintatapojen levittämistä ja toisaalta myös liitettävä niiden levittäminen osaksi kokonaisvaltaista strategiaa.
Coordination by the Commission should encourage the dissemination of best practices, but it should also be incorporated into a general strategy.
Tavoitteita on siis tarkasteltava uudelleen, ja niiden saavuttamisen on perustuttava jäsenvaltioille asetettuihin suuntaviivoihin.
The targets should therefore be reiterated and their fulfilment underpinned by guidelines for the Member States.
Esittelijä suosittelee, että komissio siirtyy nopeasti seuraavaan vaiheeseen täyttääkseen paremmin tehtävänsä politiikkojen koordinoijana.
Your rapporteur recommends that the Commission move swiftly on to the subsequent stages so as to fulfil its role of political coordinator more effectively.
B. Ensisijaiset toimet:
B. On priority action
Komission on tästä lähtien annettava etusija pienyrityksille.
The Commission needs to ‘think small first’ immediately.
Esittelijä pyytää komissiota myös liittämään yritykset niitä edustavien ammattijärjestöjen kautta tuleviin hallintotapaa, laajentumista ja toimielinten uudistamista koskeviin laajoihin keskusteluihin.
Your rapporteur also calls on the Commission to involve businesses, via their trade organisations, in forthcoming major debates on governance, enlargement and the reform of the institutions.
Komission on myös pantava täytäntöön BEST-hankkeen suositukset.
The Commission should also implement the Best recommendations.