natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kysymys kyselytunnille H-000098/2011
Question for Question Time H-000098/2011
Kreikan asevoimat järjestivät 3. ja 4. päivänä helmikuuta 2011 Argyroupoli Kilkisissä EU:n taistelujoukkoihin kuuluvan 71. lentoprikaatin johdolla Kallimachos-nimisen harjoituksen mielenosoitusten hillitsemiseksi.
On 3 and 4 February 2011, in Argyroupoli Kilkis, the Greek armed forces conducted an exercise for breaking up demonstrations, under the responsibility of the 71st air brigade, as part of the EU battle groups, under the name of 'Kallimachos'.
Mielenosoittajia esittäneet sotilaat kantoivat kylttejä, joissa luki "Go home, we want peace", ja he huusivat "Freedom", mikä kertoo, että harjoituksessa oli kyse pasifististen ja imperialismin vastaisten mielenosoitusten hajottamisesta.
Soldiers representing demonstrators carried banners with the slogan 'Go home, we want peace' and chanted 'Freedom', which implies that this exercise concerns breaking up pacifist and anti-imperialist demonstrations.
Kyseinen harjoitus on osa EU:n taistelujoukkojen ja NATO-joukkojen kansalaisten mielenosoitusten hajottamiseen valmistavaa koulutusta, ja sen perustana ovat NATOn sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan uuden doktriinin painopistealueet.
The exercise forms part of the training to prepare EU battle groups and NATO troops to break up people's protests, and is based on the priorities of the new NATO and CFSP doctrine.
Kyseisessä ja aiemmissa samankaltaisissa harjoituksissa kävi selväksi, että niiden kohteena olivat Kreikan ja muiden maiden kansalaiset.
This and previous similar exercises are clearly targeted at the people of Greece and other countries.
Tuomitseeko neuvosto tällaiset kansalaisten mielenosoitusten hajottamis- ja tukahduttamisharjoitukset?
Does the Council condemn these exercises for breaking up and putting down people's protests?
Milloin se aikoo lakkauttaa EU:n omat taistelujoukot ja Euroopan ulkopuolella toteutettavat operaatiot?
When does it intend to disband EU battle groups and operations outside Europe?
Kysymys kyselytunnille H-000099/2011
Question for Question Time H-000099/2011
(GUE/NGL) Aihe: Kreikan sosiaalipalvelut
(GUE/NGL) Subject: Social welfare in Greece
Tänä vuonna sosiaalipalveluille myönnetyn julkisen rahoituksen määrä on laskenut 168 miljoonalla eurolla.
This year, the amount of public funding allocated to social welfare has dropped by EUR 168 million.
Tuomitseeko komissio terveydenhuoltoon ja sosiaalipalveluihin Kreikassa kohdistetun talouden kiristämispolitiikan sekä alalla tapahtuneet yksityistämiset ja valtion osallistumisen puutteen?
Does the Commission condemn the cuts in spending on health and social welfare in Greece, as well as the privatisations and the state's lack of involvement in this area?
Kysymys kyselytunnille H-000100/2011
Question for Question Time H-000100/2011
Ernst & Young -yhtiön laatima tuore tutkimus yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan käyttöönoton vaikutuksesta eurooppalaisiin yrityksiin osoittaa, että tämä yhtiöveropohja aiheuttaisi korkeammat noudattamiskustannukset, korkeammat todelliset veroasteet, epävarmuutta veroasteista ja vahinkoa Euroopan unionille investointipaikkana.
Recent research carried out by Ernst & Young on the impact of a Common Consolidated Corporate Tax Base (CCCTB) on European business show that a CCCTB would result in higher compliance costs, higher effective tax rates, uncertainty around tax rates and damage to the European Union as an investment location.
Voisiko komissio antaa lausunnon, jossa se vastaa näihin tutkimustuloksiin?
Can the Commission make a statement in response to these findings?
Kysymys kyselytunnille H-000101/2011
Question for Question Time H-000101/2011
(PPE) Aihe: Kreikan budjettitavoitteiden muutos ja yksityistäminen
(PPE) Subject: Deviation from budget targets in Greece and privatisations
Komissiota pyydetään vastaamaan kysymykseen julkisen talouden mukautusohjelman täytäntöönpanon edistymisestä Kreikassa sekä yksityistämisen roolista ja tavoitteesta.
I would like to ask the Commission a question on developments in budget consolidation in Greece, and the role and aim of privatisations.
Yksityistämisohjelman tavoitteena oli alun perin kolmen miljardin euron kerääminen vuosina 2011–2012.
The privatisation programme was initially intended to bring in proceeds of EUR 3 billion in the two years 2011-2012.
Myöhemmin tätä summaa tarkistettiin ja se nostettiin seitsemään miljardiin euroon.
This figure was subsequently raised to EUR 7 billion.
Tällä hetkellä summa on 15 miljardia euroa kyseiselle ajanjaksolle ja 35 miljardia vuosille 2013–2015.
It has now been increased to EUR 15 billion for these two years and to EUR 35 billion for the three years 2013-2015.
Mistä syystä yksityistämisestä saatavia tuloja on arvioitu uudelleen?
Why did the figure for privatisation proceeds need to be revised?
Mitä tekijää ei alun perin arvioitu oikein?
Which factor was incorrectly estimated in the beginning?
Mikä ei ole sujunut asianmukaisesti?
What has not happened as it should have?
Eikö Kreikan hallituksen julkisen talouden mukautusohjelma ole pysynyt tavoitteissaan?
Has the Greek Government’s budget adjustment programme deviated from its targets?
Katsooko komissio, että Kreikan julkisia tuloja voitaisiin nostaa erityisesti yksityistämisen kautta?
Does the Commission believe it is possible to increase revenue, notably from privatisations, in Greece?
Millä aloilla (julkiset palvelut, julkiset hyödykkeet)?
In which fields (public services, public property)?
Millä keinoin (käyttö, myynti)?
And employing which procedures (utilisation, sale)?
Kysymys kyselytunnille H-000102/2011
Question for Question Time H-000102/2011
(S&D) Aihe: Palveludirektiivissä tarkoitettujen keskitettyjen asiointipisteiden perustaminen jäsenvaltioissa
(S&D) Subject: Setting up points of single contact in Member States as required by the Services Directive
Vuonna 2006 hyväksytyssä palveludirektiivissä säädetään keskitettyjen asiointipisteiden perustamisesta jäsenvaltioihin.
The 2006 Services Directive provides for points of single contact to be set up in the Member States.
Niiden perustaminen on yksi direktiivin tehokkaan soveltamisen tärkeimmistä edellytyksistä, ja keskitetyt asiointipisteet olisivat tärkeä tietolähde palveluntarjoajille, jotka haluavat tarjota rajat ylittäviä palveluja tai sijoittautua toiseen jäsenvaltioon.
These points of single contact are one of the key aspects of effectively implementing the directive, and represent a vital source of information for those wishing to provide cross-border services or set up business in another Member State.
Tämä koskee erityisesti pieniä palveluntarjoajia, joilla ei useinkaan ole taloudellisia mahdollisuuksia käyttää toisessa jäsenvaltiossa sovellettavaan työ- ja verolainsäädäntöön, sijoittautumismenettelyihin jne. perehtyneitä konsultteja.
They are especially useful for small-scale service providers who often cannot afford consultations on another EU Member State's employment law, tax law, procedures for setting up businesses, and so on.
Joissakin jäsenvaltioissa ei ole perustettu keskitettyjä asiointipisteitä lainkaan tai asiointipisteet eivät toimi riittävän hyvin (eli palveluntarjoajat eivät saa niiden kautta kaikkia tarvitsemiaan tietoja).
In some Member States, points of single contact have not been set up or do not work well enough, insofar as they do not provide the comprehensive information that service providers need.
Eikö neuvostokin ole sitä mieltä, että keskitettyjen asiointipisteiden perustamisen viivästyminen periaatteessa estää palveluntarjoajia hyödyntämästä yhteismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä tarjoamasta palveluja muissa jäsenvaltioissa?
Does the Council not think that these delays in setting up points of single contact are preventing service providers from taking up the opportunities provided by the common market and stopping SMEs from providing services in other EU Member States?
Kysymys kyselytunnille H-000103/2011
Question for Question Time H-000103/2011
(S&D) Aihe: Euroopan rahoitusvakausvälineen (EFSF) toimivallan vahvistaminen ja laajentaminen
(S&D) Subject: Strengthening and extending the responsibilities of the European Financial Stability Facility (EFSF)
Talouden ohjausjärjestelmän vahvistaminen ja pysyvän vakautusjärjestelmän perustaminen ovat kaksi perustavanlaatuista uudistusta, joiden tavoitteena on vakaus, kilpailukyky ja euroalueen maiden todellinen lähentyminen.
Strengthening economic governance and establishing a permanent stability mechanism are two fundamental reforms which aim to ensure stability, competitiveness and true convergence in the euro-area Member States.
Kevään Eurooppa-neuvostossa on kuitenkin ensisijaisesti löydettävä laaja ja kattava ratkaisu velkakriisiin.
However, it must be a priority for the spring European Council to provide a global, substantial answer to the debt crisis.
Puoltaako se erityisesti sitä, että luodaan mahdollisuus ostaa velkakirjoja jälkimarkkinoilta tai mahdollisuus myöntää jäsenvaltioille rahoitusta velan takaisinostoon?
More specifically, does it support the institutionalisation of the option of buying bonds on the secondary market and of providing funding for Member States to reimburse their debt?
Yhtyykö se näkemykseen, että on tarpeen alentaa Kreikan ja Irlannin lainojen korkoa?
Does it agree that there is a need to reduce borrowing rates for Greece and Ireland?
Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin 16. joulukuuta 2010 antama päätöslauselma, mitä konkreettisia toimia komissio aikoo toteuttaa vastatakseen vaatimukseen tulevan euro-obligaatioiden liikkeeseenlaskujärjestelmän perusteellisesta arvioinnista?
Furthermore, in view of the resolution adopted by Parliament on 16 December 2010, what specific measures does it intend to take to respond to the call for an in-depth evaluation of a future system for issuing euro-bonds?
Kysymys kyselytunnille H-000104/2011
Question for Question Time H-000104/2011
(GUE/NGL) Aihe: Opposition jäsenten ja ammattiyhdistysaktiivien pidätykset ja murhat Kolumbiassa
(GUE/NGL) Subject: Political opponents and trade unionists arrested and murdered in Colombia
Kolumbian työntekijöiden keskusjärjestö ja Maailman ammattiyhdistysten liitto ovat tuominneet opposition jäsenten ja ammattiyhdistysaktiivien äskettäiset pidätykset ja murhat, joihin ovat syyllistyneet hallituksen elimet ja niihin kytköksissä olevat puoliviralliset ryhmät.
The Confederation of Workers of Colombia and the World Federation of Trade Unions have condemned the latest arrests and murders of political opponents and trade unionists by the Colombian authorities and by the regime's para-governmental groups.
Opettaja ja Kolumbian opettajaliiton jäsen Carlos Alberto Ayala murhattiin 5. helmikuuta 2011.
On 5 February 2011, Carlos Alberto Ayala, a teacher and member of the Colombian Union of Teachers, was murdered.
Pelkästään vuonna 2010 murhattiin 25 opettajaa.
Twenty-five teachers were murdered in 2010 alone.
Kysyn neuvostolta seuraavaa: Tuomitseeko neuvosto ammattiyhdistysaktiivien murhat Kolumbiassa?
Does the Council condemn the murder of trade unionists in Colombia?
Vaatiiko neuvosto, että murhiin syyllistyneitä rankaistaan?
Will it insist that those responsible are punished?
Kysymys kyselytunnille H-000105/2011
Question for Question Time H-000105/2011
(PPE) Aihe: Eurooppalaisten joukkovelkakirjojen luominen (EU:n hankeobligaatiot)
(PPE) Subject: Creation of European bonds (EU project bonds)
Viime aikoina on yritetty löytää keinoja vastata euroalueen kriisiin.
Over the past year many efforts have been made to tackle the crisis in the eurozone.
Erilaisten ehdotusten joukossa, joita on kuultu ja joista on keskusteltu, on ollut myös ehdotus eurooppalaisten joukkovelkakirjojen luomisesta.
The various proposals put forward and discussed include the creation of European bonds.
Tähän mennessä tämä keskustelu ei ole johtanut mihinkään tulokseen siitä huolimatta, että ehdotus on saanut kannatusta monilta jäsenvaltioilta, komission puheenjohtajalta José Manuel Barrosolta sekä euroryhmän puheenjohtajalta Jean-Claude Junckerilta.
So far these discussions have not produced any results, even though the proposal has been backed by many Member States, as well as the Commission President José Manuel Barroso and the Eurogroup President Jean-Claude Juncker.
Tätä taustaa vasten kysyn komissiolta seuraavaa:
Can the Commission answer the following questions:
Onko olemassa mitään sellaista euro-obligaatioiden muotoilemisen mallia, esimerkiksi tiettyjen kehityshankkeiden ja -ohjelmien rahoittamiseen tarkoitetut euro-obligaatiot (EU:n hankeobligaatiot), joka voisi johtaa lopulta hyväksyttävissä olevaan yhteisymmärrykseen?
Is there any formula for defining the shape of European bonds, such as European bonds designed to finance specific development projects and programmes (EU project bonds), which might finally produce an acceptable consensus?
Jos tällainen malli on olemassa, mikä se voisi olla?
If such a formula exists, what might it be?
Kysymys kyselytunnille H-000106/2011
Question for Question Time H-000106/2011
istuntojakso: huhtikuun 2011
Part-session: April 2011
(PPE) Aihe: Ukrainan tilanteen kehitys
(PPE) Subject: Development in Ukraine
Miten neuvosto arvioi poliittista kehitystä Ukrainassa, erityisesti oikeusvaltioperiaatteen ja vähemmistöjen oikeuksien näkökulmasta, ja mihin toimenpiteisiin se ryhtyy lähentääkseen maata Euroopan unioniin, myös esimerkiksi Mustanmeren ja Tonavan alueen strategian puitteissa?
How does the Council assess political development in Ukraine, with particular regard to the rule of law and minority rights, and what action is it taking to bring the country closer to the EU, for example within the scope of the Strategies for the Black Sea and the Danube Region?
Kysymys kyselytunnille H-000107/2011
Question for Question Time H-000107/2011
(PPE) Aihe: Ilmanlaadun hallinta Saksan suurkaupungeissa
(PPE) Subject: Air pollution in German cities
Mitä mieltä komissio on ilmanlaadun hallinnan tilasta Saksan suurkaupungeissa, esimerkiksi Münchenissä, ja millaisia toimenpiteitä se ehdottaa?
How does the Commission assess the state of air pollution in German cities, for instance in Munich, and what measures does it propose?
Kysymys kyselytunnille H-000108/2011
Question for Question Time H-000108/2011
(PPE) Aihe: Tutkijoiden koulutus ja yliopistojen arviointi innovointia koskevan lippulaiva-aloitteen puitteissa
(PPE) Subject: Training of researchers and assessment of universities in the flagship initiative on innovation
Komission hiljattain julkaisemassa Eurooppa 2020 -strategian Innovaatiounioni -lippulaivahankkeessa (luku 2) mainitaan muun muassa jäsenvaltioiden velvollisuus esittää strategioita riittävän tutkijamäärän kouluttamiseksi, jotta ne voivat saavuttaa kansallisiin strategioihin sisältyvät tavoitteensa, ja komission aikomus, samana vuonna, tukea moniulotteisen kansainvälisen luokituksen laatimista yliopistojen suorituskyvyn vertailemiseksi.
The Europe 2020 flagship initiative ‘Innovation Union’ (chapter 2) published recently by the Commission refers, among other things, to the obligation of the Member States to announce strategies for training enough researchers to meet their national strategic programme targets and the Commission's intention, in the same year, to support an international multi-dimensional system to benchmark the performance of European higher educational foundations.
Kysyn komissiolta seuraavaa: Millä tavalla se aikoo varmistaa, että tutkimusta koskeva kolmen prosentin tavoite saavutetaan kokonaisuudessaan vuoteen 2020 mennessä ja että investoinneissa ei havaita poikkeamia jäsenvaltioiden välillä?
I ask the Commission: How will it ensure the target of 3% for research by 2020 will be met across the board without variations in investments being seen between the Member States?
Arveleeko komissio, että euroalueen jäsenvaltioiden julkistalouden kriisi voi vaarantaa asetetut tavoitteet?
Does the Commission think that the fiscal crisis in the eurozone Member States could put the intended targets at risk?
Millaisia arviointiperusteita Euroopan yliopistojen suorituskyvyn vertailemiseen aiotaan käyttää, jotta voidaan todentaa, mitkä niistä tuottavat parhaita tuloksia tutkimuksen alalla?
What are the criteria for benchmarking higher educational foundations in Europe to identify those which show the best performance in the field of research?
Kysymys kyselytunnille H-000109/2011
Question for Question Time H-000109/2011
Voiko neuvosto kertoa näkemyksensä meneillään olevien Mercosur-neuvottelujen maataloutta koskevista näkökohdista?
Can the Council give its views on the agricultural aspects of the ongoing Mercosur negotiations?
Kysymys kyselytunnille H-000110/2011
Question for Question Time H-000110/2011
(ALDE) Aihe: Kehitystä vauhdittava teknologia
(ALDE) Subject: Enabling technologies
Kun otetaan huomioon, että Euroopalla on yhä vaikeuksia jalostaa tutkimus- ja kehittämistoimintaansa kaupallisiksi tuotteiksi, voiko komissio kertoa pääpiirteittäin mikä on Euroopan tilanne keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden lujittamisessa?
Given Europe’s ongoing weakness in translating R&D into commercial products, can the Commission give an overview of where we currently stand in terms of strengthening Europe’s position in key enabling technologies?
Kysymys kyselytunnille H-000111/2011
Question for Question Time H-000111/2011
(PPE) Aihe: Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman hankkeiden vähäinen valvonta ja korkea virheprosentti
(PPE) Subject: Minimal checks and a high percentage of errors in projects in the 7th FP for research
Komission jäsenen vastaus kysymykseen E-8013/2010 herättää runsaasti kysymyksiä seitsemättä puiteohjelmaa koskevien tarkastusten tehokkuudesta.
From the Commissioner's answer to question E-8013/2010 serious questions arise as to the effectiveness of the checks on the 7th FP.
Toimivaltaiset yksiköt olivat 31. elokuuta 2010 mennessä tarkastaneet 193 osallistuvasta hankkeesta ainoastaan 118, mikä on 0,42 prosenttia seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuvista hankkeista, kun taas kuudennen puiteohjelman osalta osuus oli 5,7 prosenttia.
Up to 31 August 2010 the competent services carried out only 118 checks on 193 participants, a percentage of 0.42% of participants in the 7th FP, whereas the percentage for the 6th FP was 5.7%.
Tulokset ovat huolestuttavia, sillä niiden perusteella todettiin, että yli neljä prosenttia hankkeiden talousarviosta oli käytetty väärällä tavalla.
These findings are worrying since over 4% of the budget for the projects was judged to have been wrongly spent.
Jos tämä suuntaus jatkuu, on mahdollista, että varainhoitoa koskevia oikaisuja vaaditaan yli kahden miljardin euron edestä koko seitsemännen puiteohjelman osalta.
If this trend is not halted, it cannot be ruled out that financial corrections of more than EUR 2 billion may be required for the whole of the 7th FP.
Mistä virheiden korkea prosenttiosuus johtuu?
To what is the large number of errors due?
Pitääkö se tyydyttävinä tuloksia ja riittävinä pyrkimyksiä, jotka koskevat seitsemännen puiteohjelman hallinnollisten määräysten yksinkertaistamista?
Does it consider the results satisfactory and are efforts to simplify the rules for management of the 7th FP sufficient?
Millaisiin välittömiin toimiin se aikoo ryhtyä ongelman ratkaisemiseksi?
What immediate actions will it take to deal with the problem?
Vastaus annettu 25.11.2010.
Answer of 25.11.2010.
Kysymys kyselytunnille H-000112/2011
Question for Question Time H-000112/2011
(ALDE) Aihe: EU:n kalatalousalan tulevaisuus
(ALDE) Subject: Future of EU fishing industry
Komission mukaan suurinta osaa EU:n kalavesistä hyödynnetään kestämättömällä tavalla.
The Commission has indicated that the majority of EU fisheries are being worked unsustainably.
Aikooko komissio ilmoittaa näkemyksensä siitä, millainen on kalatalousalan ja sen työpaikkojen tulevaisuus, jos nykyistä politiikkaa ja käytäntöjä jatketaan ilman uudistuksia liikakalastuksen vähentämiseksi, kalojen poisheittämisen rajoittamiseksi ja kestävien käytäntöjen edistämiseksi?
Will the Commission indicate what is its assessment of the future for the fishing industry, and for employment within it, if current policies and practices continue and no reforms are introduced to reduce overcapacity, curb the discard of fish, and introduce measures to promote sustainable practices?
Kysymys kyselytunnille H-000113/2011
Question for Question Time H-000113/2011
(S&D) Aihe: Elintarvikekriisin vaikutusten lieventämiseen tarkoitetut toimenpiteet
(S&D) Subject: Measures to reduce the impact of the food crisis
Maatalousministerit kokoontuivat 21. helmikuuta 2011, ja kysyisinkin nyt, millaisin käytännön toimenpitein neuvosto aikoo kannustaa jäsenvaltioita panostamaan maatalouteen ja etenkin viljakasvien viljelyyn, jotta maailmanlaajuinen elintarvikekriisi ei vaikuttaisi kielteisesti Euroopan unionin väestöön ja jotta kansalaiset kykenisivät ostamaan peruselintarvikkeita?
Having regard to the recent meeting of agriculture ministers on 21 February 2011, I would like to ask the Council: what concrete measures does it envisage to ensure that the Member States will invest in agriculture, and cereal crops in particular, so that the population of the EU will not be affected by the global food crisis and the prices of staple foods will remain affordable for European citizens?
Millaisten viljan vientiä koskevien toimenpiteiden avulla EU:n olisi neuvoston mukaan tuettava elintarvikekriisistä eniten kärsiviä maita?
What measures does the Council envisage so that the EU can support, by means of cereal exports, the countries worst affected by the food crisis?
Kysymys kyselytunnille H-000114/2011
Question for Question Time H-000114/2011
(S&D) Aihe: Pk-yritysten osallistuminen EU:n tutkimus- ja innovointitoimintaan
(S&D) Subject: Involvement of SMEs in European research and innovation
Komissio julkisti 9. helmikuuta 2011 vihreän kirjan "Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle".
On 9 February 2011 the Commission launched the Green Paper From C hallenges to O pportunities : T owards a C ommon S trategic F ramework for EU R esearch and I nnovation F unding .
Julkisten kuulemisten jälkeen komissio aikoo laatia yhteisen strategisen kehyksen, jonka tavoitteena on suunnata tutkimus- ja innovointitoimintaa siten, että sillä voidaan vastata nyky-yhteiskunnan haasteisiin ja yksinkertaistaa tutkimukseen ja innovointiin suunnattujen EU:n varojen hyödyntämistä koskevia menettelyjä, lyhentää määräaikoja, jotka koskevat tutkimustulosten levittämistä markkinoille, ja osallistaa entistä tehokkaammin eurooppalaiset yritykset tutkimus- ja innovointitoimintaan.
Following public consultation, the Commission will develop a common strategic framework to facilitate both the guidance of research and innovation (R&I) activity, to address the challenges of today’s society, and the simplification of the procedures for accessing European funds for R&I, reduction of the amount of time taken to introduce the outcomes of research within the market, and greater involvement of European enterprises in R&I activities.
Euroopan unioni on asettanut Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä tavoitteekseen kasvattaa tutkimus- ja kehitysmenoja kolmeen prosenttiin BKT:stä vuoteen 2020 mennessä.
Within the context of the EU 2020 Strategy, the EU has set itself the target of the funds allocated to R&I activities reaching 3% of GDP by 2020.
Kun otetaan huomioon, että yksityinen sektori voi suunnata ainoastaan rajallisen määrän varoja tutkimukseen ja innovointiin, millaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä edistääkseen kyseisen sektorin osallistumista EU:n tutkimus- ja innovointitoimintaan?
Because the private sector has a low level of financing for R&I, I would like to ask the Commission: what measures does it envisage to stimulate the involvement of this sector in the funding of European R&I?
Millaisiin toimiin se aikoo ryhtyä auttaakseen pk-yrityksiä selviytymään vaikeuksista, jotka koskevat niiden mahdollisuuksia päästä käsiksi tutkimukseen ja innovointiin suunnattuihin EU:n varoihin?
What measures does the Commission envisage to help SMEs overcome the difficulties encountered in accessing European funds for R&I?