natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Olisi myös käsiteltävä uudelleen esittelijän aikaisemmassa asiakirjassaan esille tuomaa ajatusta perustaa Euroopan tutkimussäätiö, jonka parlamentti hyväksyi mutta neuvosto torjui.
The idea of a European Research Foundation, proposed by the rapporteur in an earlier document and endorsed by Parliament, but rejected by the Council, should be revived.
Säätiöstä olisi suurta hyötyä, sillä sen avulla voitaisiin Euroopan tasolla saada yksityistä pääomaa tutkimustarkoituksiin.
It would have the great advantage of securing private capital at European level for research purposes.
Jos säätiöhanke on saanut hyvin vastakaikua jäsenvaltioissa, miksei samoin kävisi myös Euroopan tasolla?
The foundation concept has proved very successful at national level, and there seems to be no reason why the miracle could not be reproduced at European level.
Se edellyttäisi unionissa kuitenkin sopivaa oikeudellista muotoa, joka on vielä luotava.
That said, it would first be necessary to create an appropriate European legal form.
Avainkysymys on kuitenkin, miten yritykset ja etenkin innovatiiviset pienet ja keskisuuret yritykset voitaisiin saada käyttämään enemmän varoja tutkimukseen ja kehittämiseen.
The key question, however, is how industry, in particular highly innovative SMEs, can be persuaded to devote more resources to research and development.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä verokannustimiin.
The ideas on tax incentives should be considered especially carefully.
Tutkimuksen verohelpotukset vaativat muuten myös vähemmän byrokratiaa kuin hankkeiden edistäminen.
Tax concessions for research, incidentally, involve less red tape than project support.
Periaatteessa voisi myös ajatella yrityksiltä perittäviä maksuja, mikäli yritykset eivät investoi riittävästi tutkimukseen.
In principle, firms could conceivably be required to pay a charge if they failed to invest sufficiently in research.
Kannustimet ovat kuitenkin aina tehokkaampia kuin rangaistukset.
Having said that, carrots are invariably more effective than sticks.
Tuoteinnovaatiot ja uudet tuotantoprosessit kiinnostavat yrityksiä.
Firms are interested in product innovation and new production processes.
Ne tarvitsevat parempaa teknologian siirtoa yliopistoista ja tutkimuskeskuksista.
They need the technology transfer from universities and research centres to be better.
Tärkeimpiä asioita ovat tutkimuksen toimintaympäristö, yleinen mielipide ja lupien myöntämisestä vastaavat viranomaiset.
The crucial factors are the research environment, public opinion, and the licensing authorities.
Yritykset haluaisivat myös, että valtiot panostavat enemmän strategisiin tutkimustehtäviin ja jättävät tuotteisiin liittyvän tutkimuksen yrityksille.
Firms would also like the state to concentrate more actively on strategic research tasks, leaving them to carry out research related more directly to products.
On otettava huomioon yritysten tarpeet, jos niiltä odotetaan voimakkaampaa panosta tutkimukseen.
If we are looking to industry to intensify its research effort, we have to allow for its needs.
Ajatus teknologiaympäristöjen toteuttamisesta asianomaisten toimijoiden kanssa sellaisten strategioiden laatimiseksi ja toimeenpanemiseksi, jotka koskevat avainteknologioiden kehittämistä ja soveltamista, on järkevä.
The idea of setting up ‘technology platforms’ with the stakeholders concerned, to devise and implement strategies to develop and deploy key technologies, is a sound one.
Energia-alalla tärkeimpiä tutkimusaloja olisivat vety ja polttokennot, hiilen saastuttamaton käyttö tai aurinkokennot.
In Europe we need a number of strategic research projects and networks to encompass all the efforts to achieve a given aim.
Muilla aloilla keskeistä voisi olla esimerkiksi kasvien genomitutkimus sekä tutkimus, joka kohdistuu nanotekniikkaan, informaatio- ja tietoliikennetekniikkaan, terästeknologiaan, tekstiileihin sekä maantie- ja merikuljetuksiin, mutta luettelo ei ole täydellinen.
Hydrogen, fuel cells, clean coal or photovoltaics might be suitable areas of energy research; in other sectors possible options would be research into plant genomics and technologies in the areas of nanotechnology, information and communications, steel, textiles and road and maritime transport; but other examples could certainly be mentioned.
Myös tässä asiassa joudumme katsomaan kateellisina Atlantin toiselle puolelle: USA on varannut seuraavalle viidelle vuodelle 1,7 miljardia dollaria vedyn ja 1 miljardia hiilen saastuttamattoman käytön tutkimukseen.
On this point too we have cause to look enviously across the Atlantic: the United States has earmarked $1.7 bn for hydrogen research and $1 bn for clean coal over the next five years!
Kun halutaan lisätä yritysten kiinnostusta tutkimukseen, olisi harkittava myös julkista tukea niissä tapauksissa, joissa tuote on lähes markkinointikelpoinen.
To make industry more interested in research, the possibility of public support should continue to be available even when a product is already close to being marketed.
Perustutkimus ei hyödytä niinkään pieniä yrityksiä, jotka haluavat ja joiden täytyy ansaita rahaa tuotteillaan usein hyvinkin nopeasti.
Smaller firms in particular have no use for basic research: they want and need to make money from their products – and they have to do it relatively quickly.
Tuen saamisen kriteereitä olisi siirrettävä lähemmäs markkinoita.
The eligibility limit should move closer to the market.
Siksi ne kustannussyistä mieluummin luopuvat hankkeista ja epäävät samalla itseltään ja yhteiskunnalta mahdollisuuden luoda innovaatioita.
They consequently prefer, on account of the cost, to forgo projects and deprive themselves and society of the prospect of innovation.
Julkisin varoin tuettavien hankkeiden yhteydessä valitetaan jatkuvasti byrokraattisista esteistä.
As far as publicly funded projects are concerned, one recurrent subject of complaint is the bureaucratic obstacles.
Tietty määrä byrokratiaa tarvitaan joka tapauksessa, joskin turhan tarkasta taloudellisesta valvonnasta on usein enemmän haittaa kuin hyötyä.
Some outlay is unavoidable, but overscrupulous budgetary control often does more harm than good.
Yhteisön lainsäätäjien olisi annettava komissiolle riittävät toimintavapaudet selvittää pienehköjä väärinkäytöksiä nopeasti ja epäbyrokraattisesti vähämerkityksisiä asioita koskevan säännöstön avulla.
The European legislative authority should afford sufficient scope for the Commission to clear up minor irregularities quickly and without red tape under a ‘petty offence’ procedure.
Yli kuusi kuukautta kestävä kiista, jonka aiheena on peräti 26 euron selvittämätön summa, kuten esittelijälle jokin aika sitten kerrottiin, ei ole ainoastaan naurettava vaan myös vahingollinen.
For a dispute to drag on for more than six months because an incredible €26 was not accounted for – the rapporteur was told about this case some time ago – is not just ridiculous, but also counter-productive.
Monessa tapauksessa ei tiedosteta, että kemian ja lääketeollisuuden tutkimukseen voimakkaasti panostavat yritykset siirtävät tutkimusyksiköitään yhä enemmän Yhdysvaltoihin tai joissakin tapauksissa myös vähentävät tutkimustaan.
One fact often overlooked is that research-intensive companies in the chemical or pharmaceutical industry are increasingly transferring their research to the US or sometimes cutting it back.
Juuri näiden alojen yritykset ovat tähän saakka toteuttaneet omin voimin suuria tutkimushankkeita.
These are precisely the industries which to date have single-handedly undertaken large-scale research projects.
Eurooppalaisen lainsäätäjän on varottava lisäämästä tämän alan taloudellista kuormaa liian raskaaksi.
It must be ensured that European legislation does not impose an excessive financial burden on this sector.
Innovaatioita on katsottava laajemmasta yhteydestä.
Innovation has to be viewed in a wider context.
Tutkimusta tarvitaan, mutta se ei yksin riitä.
Research is necessary, but not enough.
Eurooppalaisen tutkimuspolitiikan kritiikki on aloitettava erityisesti peruskoulutuksesta.
To be strictly accurate, the criticism of Europe’s research policy must start with basic education.
Eurooppa investoi liian vähän koulutusjärjestelmäänsä.
Europe invests far too little in its education system.
Parhaat valikoituvat, ja heikot – useimmiten ei ole kyse älyllisesti vaan sosiaalisesti heikoista – päätyvät umpikujaan.
The best are selected, and the weak – in most cases that does not mean the academically weak, but the poor – end up in a blind alley.
Joissakin maissa tämä johtaa siihen, että korkeakouluihin pääsevät lähinnä ne, joilla on tarvittavat taloudelliset mahdollisuudet.
The result in a number of countries is that in the race for more education, the only ones who get to university are, as a rule, those who have the necessary financial resources behind them.
Sosiaalisesti heikossa asemassa olevien perheiden nuoret ovat korkeakouluissa aliedustettuina.
Young people from poor families, on the other hand, are underrepresented.
Joulukuussa 2001 tutkittiin EU:n kansalaisten tietoja.
In December 2001 EU citizens were put to the test.
31 prosenttia EU:n kansalaisista oli sitä mieltä, että aurinko kiertää maata, eli he uskoivat siis vieläkin geosentriseen maailmankuvaan, jonka Kopernikus osoitti vääräksi jo 500 vuotta sitten.
31% thought that the sun orbited around the earth, in other words they still believed in the geocentric world view that Copernicus disproved 500 years ago.
36 prosenttia uskoi radioaktiivisen maidon muuttuvan vaarattomaksi keittämällä.
And 36% were of the opinion that radioactive milk could be rendered harmless by boiling.
Mikäli todella halutaan pyrkiä tietoyhteiskuntaan, myös yleistietoa ja luonnontieteellistä tietoa on välitettävä nykyistä suuremmalle laajemmalti.
If we really wish to aspire to a knowledge-based society, general and scientific knowledge must be imparted to more people than is now the case.
Koska demokratiassa on tärkeää, että kaikki ihmiset ymmärtävät tekniikkaa periaatteessa ja osaavat arvioida sitä oikein, luonnontieteellisten ilmiöiden parempi ymmärtäminen on suorastaan elintärkeää.
Since in a democracy it is also important for everyone to understand the principles of technology and judge it correctly, better understanding of scientific processes is nothing short of vital.
Jäsenvaltioiden on oltava valmiita investoimaan enemmän lastensa tulevaisuuteen.
The Member States must be prepared to invest more in the future of their children.
Luonnontieteellisten alojen huono vetovoima johtuu myös vaatimattomista palkoista ja epävarmoista ammatillisista näkymistä.
The scant interest in scientific and technical subjects is due in part to the modest pay and uncertain career prospects.
Lisäksi naiset ovat edelleenkin aliedustettuina näillä aloilla.
Furthermore, women are still underrepresented.
Politiikkojen keskimääräinen uskottavuusprosentti on Euroopan unionissa sitä vastoin vain 6,6!
Politicians, on the other hand, manage no more than a paltry EU average of 6.6%!
EU:n olisi parhaansa mukaan edistettävä tiedotusvälineiden laatua, vaikkakaan asia ei kuulu sen keskeisiin tehtäviin.
Although it is not exactly one of its core responsibilities, the EU should play its part in promoting high standards in the media.
Komissio voisi esimerkiksi tarjota enemmän helposti omaksuttavaa tietoa, ja se voisi antaa enemmän tukea tiedetoimittajille, mutta myös yleistoimittajien olisi saatava enemmän koulutusta tiedekysymyksissä.
The Commission, for example, could supply more knowledge in a communicable form, scientific journalists could be encouraged more actively, and, in addition, non-specialist journalists trained in scientific subjects.
Ajateltavissa olisi myös komission julkaisema Euroopan tieteen vuosikirja, jota voitaisiin käyttää referenssinä.
The Commission could likewise publish a European science yearbook, which could be consulted for reference.
Koulutus ja jatkokoulutus muodostavat enenevässä määrin Euroopan tutkimus- ja innovaatiopolitiikan pullonkaulan.
Education and further training are increasingly becoming the eye of the needle through which European research and innovation must pass.
Nyttemmin on käytettävissä virtuaalisen yliopiston tuomia uusia välineitä, joiden avulla voidaan omaksua uutta tietoa ja uusia valmiuksia entistä lyhyemmässä ajassa.
The ‘virtual university’ is now providing new means of assimilating new knowledge more rapidly than hitherto and learning new skills.
Eurooppalaiset eivät ole valmiita ottamaan riskejä.
Europeans are reluctant to take risks.
Enemmistö suhtautuu täällä tekniikkaan epäilevästi.
Technology scepticism dominates in their part of the world.
Euroopassa perätään uusien asioiden yhteydessä ensin niihin liittyviä riskejä.
What is new is that, before anything happens, people ask about the risk involved.
Tekniikan kehitystä pidetään pikemminkin hankalana ja sitä siedetään vaivoin.
Technological progress is thus perceived as more of a nuisance than not and tolerated with difficulty.
Kuitenkin tieto ratkaisee kohtalomme.
The power of knowledge is turned into the force of destiny.
Mistä voi nykyään löytää eurooppalaisen valtiomiehen, joka voi vielä huudahtaa, kuten aikanaan Tübingenin yliopiston perustaja, kreivi Eberhardt vuonna 1495: "attempto" – "minä uskallan"?
Where is the present-day European statesman or -woman who – like Graf Eberhardt, founder of Tübingen University in 1495 – can still cry ‘attempto’ , ‘I’ll risk it’?
Johtopäätös on, että Euroopasta on vaikea tehdä tietoyhteiskuntaa ilman laajalle levinnyttä tietojen ja taitojen kulttuuria.
What can be said in conclusion is that without a widespread culture of knowledge, it will scarcely be possible to make Europe a knowledge-based society.
Tai ranskaksi ilmaistuna, tutkimus tarvitsee ilmiötä "déclic culturel".
Or, to say it in French, research needs a ‘déclic culturel’ .
Tutkimuksen globalisoituminen
Globalisation of research
Oracle aikoo nostaa ohjelmistoasiantuntijoidensa määrää Intiassa 3 200:lla 6 000:een.
Oracle is seeking to raise the number of its software experts in India from 3 200 to 6 000.
Microsoft aikoo palkata Intiassa 500 uutta ohjelmistokehittäjää vuoden 2003 loppuun mennessä.
Microsoft intends to recruit 500 more software designers in India by the end of 2003.
Accenturella on jo nyt palkkalistoillaan 4 400 erityisasiantuntijaa USA:n ulkopuolella, esimerkiksi Kiinassa, Intiassa, Venäjällä ja Filippiineillä.
Accenture already has 4 400 specialists on its payroll outside the US, for instance in China, India, Russia, and the Philippines.
IBM aikoo vähentää henkilökuntaansa USA:ssa, mutta lisätä sitä muualla.
IBM intends to cut its workforce in the US but increase it elsewhere.
Toisaalta USA vetää puoleensa yhä enemmän nuoria ja korkeasti koulutettuja tutkijoita kolmannessa maailmasta, mutta myös Euroopasta.
Conversely, more and more highly qualified young researchers from the Third World, as well as from Europe, are gravitating to the US.
USA tarjoaa vieläkin tutkijoille maailman parhaat uranäkymät.
The career prospects for researchers in the US are still the best in the world.
Euroopan on oltava mukana mestaruussarjassa.
Europe has to play in the big league.
Huipputason tutkimus on Euroopalle elintärkeä asia.
Top-flight research is for Europe a matter of life and death.
Euroopan olisi myös jatkettava stipendiohjelmansa kehittämistä.
Europe should, in addition, widen its range of grants.
Erityisesti kolmannen maailman nuoret odottavat innokkaasti tilaisuutta opiskella Euroopassa.
Young people from Third World countries in particular are eagerly awaiting the opportunity to study in Europe.
Monissa Euroopan maissa ulkomaalaisten opiskelijoiden osuutta voitaisiin kasvattaa huomattavasti.
In many Member States the proportion of foreign students could be increased markedly.
Hyviä kokemuksia on saatu myös pk-yritysten kummitoiminnasta.
SME sponsorships have also proved a successful experience.
Tällöin pk-yritykset esimerkiksi tarjoavat opintonsa päättäneille kehitysmaiden opiskelijoille harjoittelu- ja jatko-opiskelumahdollisuuksia ja antavat neuvoja oman yrityksen perustamisesta opiskelijoiden palatessa kotimaihinsa.
There are cases in which SMEs have invited graduates from developing countries for working visits combined with related study and advised them on their return to help them set up their own businesses.
Informaatio ja eurooppalainen yhteiskunta
Information and European society
Eurooppaa voidaan joskus vielä hallita paremmin ja demokraattisemmin tietotekniikan avulla, mikäli haluamme sitä.
If we wanted, Europe could one day be governed better and more democratically by means of information technology.
Avainsana on "e-government" (julkisten palvelujen sähköistäminen), mikä merkitsee parempaa hallitsijoiden ja hallittavien tai hallinnon ja kansalaisten välistä tiedonvaihtoa.
The abbreviation to note is e-government, which stands for better communication between the powers-that-be and those subject to their control or between the authorities and citizens.
Monikielisestä Euroopasta, joka jo sinällään on esimerkki aikaisempien vihollisten rauhanomaisesta yhteiselosta, voisi näin kehittyä tulevaisuuden malli monikielisille yhteisöille, jonkinlainen uudentyyppinen demokratia.
Multilingual Europe, as it is already a model of peaceful coexistence of countries that were once enemies, could thus become a model for the future for multilingual communities, a kind of new-style democracy.
Koska emme halua Euroopan muuttuvan Brysselistä johdetuksi valtioksi, tehtäviä on annettava takaisin kansalaisille, ja on rakennettava kansalaisten omaehtoista organisoitumista vahvistavia järjestöjä.
Precisely because we do not wish Europe to become a centralised state ruled from Brussels, citizens must again be made responsible for tasks and citizens’ networks set up to strengthen self-organisation.
Kansallisesta sosiaalivaltiosta voisi tulla eurooppalainen sosiaaliyhteiskunta.
The national welfare state could develop into a European welfare society.
Komission tiedonanto on Euroopan tietoyhteiskunnan tärkeä rakenneosa.
The Commission communication is an important building block in the edifice of a European knowledge-based society.
Siitä kannattaa keskustella, ja joissakin kohdissa se vaatii lisäyksiä.
It deserves to be discussed and in a few places enlarged upon.
Kaikkein tärkeintä on sen toteuttaminen.
Above all it has to be implemented.
Tämän tiedonannon pitäisi johtaa mahdollisimman pian konkreettisiin toimenpiteisiin sekä jäsenvaltioissa että koko unionin tasolla.
This communication should lead to practical measures being taken not only in the Member States but also in the EU, as soon as possible.
Yhteisön tahtoa ottaa vakavasti tiedonannon suositukset mitataan seuraavassa tutkimuksen puiteohjelmassa.
The yardstick of the EU’s determination to take its recommendations seriously will be the next FP.
Parlamentin olisi vaadittava EU:n talousarvioon 7 prosentin lisäystä ja korotettava vastaavasti seuraavan tutkimuksen puiteohjelman rahoitusta.
Parliament should call for the portion of the EU budget earmarked for research to be raised to 7% and boost the next FP accordingly.
Tästä luvusta olisi tehtävä keskeinen kiistakohta neuvoston kanssa käytävissä neuvotteluissa.
The above figure should be made the central issue in the discussion with the Council.
Lisäksi parlamentin olisi julistettava perustutkimus eurooppalaiseksi tehtäväksi ja hyväksyttävä ajatus Euroopan tutkimusneuvostosta ja annettava sille myös vaadittava rahoitus.
In addition, Parliament should declare basic research a European task and accept the idea of a European Research Foundation, for which, of course, it would have to provide the necessary funding.
Osasto: Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelma ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratomin) seitsemäs tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma
Title of action: Seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities and seventh framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities
Perinteinen nimikkeistö: Toimintalohko 8 (Tutkimus), 9 (Tietoyhteiskunta)
Traditional nomenclature: Titles 8 (Research), 9 (Information Society),
6 (Energia ja liikenne), 2 (Yritystoiminta)
6 (Energy and Transport), 2 (Enterprise),
10 (Suora tutkimustoiminta) jne.
10 (Direct Research) etc.
Soveltamiskausi: vuotuiset menot
Period of application: Annual expenditure
Kokonaiskustannukset ja monivuotinen ohjelmasuunnittelu: Viitteellinen monivuotinen ohjelmasuunnittelu
Global cost and multiannual programming: Indicative multiannual programming:
7 500 000
7 500 000,–
YHTEENSOPIVUUS RAHOITUSSUUNNITTELUN JA RAHOITUSNÄKYMIEN KANSSA
COMPATIBILITY WITH FINANCIAL PROGRAMMING AND FINANCIAL PERSPECTIVE
[ ] Osittain yhteensopimaton
[ ] Partially incompatible
[ ] Täysin yhteensopimaton
[ ] Total incompatible
Toimet toteutetaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion III pääluokan (komissio) useista osastoista kaudella 2006–2010 (Ks edellä oleva1.3 kohta).
Actions to be undertaken under several titles of Section III (Commission) of the General Budget of the European Communities over the period 2006-2010 (see section 1.3 above).
Yhteensä 30 000 000 euroa kohdennetaan edellä mainittuihin budjettikohtiin Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratomin) seitsemännen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman keston ajaksi.
The amount of € 30 000 000,– will be earmarked in the above budgetary lines over the full period of the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities and the seventh framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0538/2002
MOTION FOR A RESOLUTION B5-0538/2002
Esittäjä(t): Antonio Mussa
by Antonio Mussa
Tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen tarkoitettujen varojen vapauttaminen veroista
on tax exemption for funding allocated to scientific and technological research
– ottaa huomioon neuvoston direktiivin 77/388/ETY jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste,
– having regard to Directive 77/388/EEC on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes,
– ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle – Euroopan unionin veropolitiikan ensisijaisista tavoitteista tulevina vuosina (KOM(2001) 260),
– having regard to the Commission Communication to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee on tax policy in the European Union - Priorities for the years ahead ( COM(2001) 260 ),
A. ottaa huomioon, että riittävien taloudellisten resurssien puute, joka on tällä hetkellä ominaista jäsenvaltioiden rahoitusnäkymille, on merkittävin este yhä laaja-alaisemman ja innovatiivisemman tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen kehitykselle,
A. whereas inadequate funding (a feature of all the Member States’ budgets) is currently the main obstacle to the further development of increasingly multi-faceted and innovative scientific and technological research,
2. kehottaa komissiota tekemään analyysin tulosten perusteella ehdotuksen direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta siten, että jäsenvaltiot voisivat vapauttaa yksityiset tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen tarkoitetut varat veroista.
Calls on the Commission to propose, in the wake of such an assessment, an initiative designed to amend Directive 77/388/EEC, so as to enable the Member States to apply tax exemption in respect of private funding allocated to scientific and technological research.
7. helmikuuta 2003
7 February 2003
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5-0017/2003
MOTION FOR A RESOLUTION B5-0017/2003