natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maailman geenivaroja hallitsevilla taloudellisilla ja poliittisilla voimatekijöillä tulee olemaan valtava vaikutus maailmantalouden tulevaisuuteen vähän samaan tapaan kuin teolliseen aikakauteen siirtyminen sekä fossiilisten polttoaineiden ja jalometallien hallinta vaikuttivat maailmanmarkkinoiden hallintaan.
The economic and political forces which control the earth’s genetic resources will be in a position to wield enormous power over the future of the world economy, just as entry into the industrial age and control of fossil energies and precious metals helped to determine who dominated the world markets. .
Kyky eristää, tunnistaa ja yhdistää geenejä mahdollistaa itse asiassa sen, että yhteistä geeniperimää voidaan ensimmäistä kertaa hyödyntää kuten raaka-aineita, Geenitekniikat antavat itse asiassa suurille biotekniikan yrityksille mahdollisuuden paikantaa, muunnella ja hyödyntää geenivaroja erityisesti taloudellisessa hyötytarkoituksessa. sillä juuri patentin saantimahdollisuus voi kannustaa geenien taloudelliseen käyttöön.
The ability to isolate, identify, and recombine genes makes it possible for the first time to tap a common stock of genes as a source of raw materials Genetic engineering techniques enable large biotechnology companies to locate, manipulate, and exploit genetic resources for specifically economic ends. , the economic exploitation of which would be encouraged especially by the possible award of patents.
Monet maailmanlaajuiset konsernit ovat hankkineet nopeasti biotekniikkaan hiljattain siirtyneitä yrityksiä sekä lääke- ja terveysalan yrityksiä ja luoneet siten suuria valtakeskittymiä.
The global conglomerates have rapidly acquired fledgeling biotech companies and drug, medical, and health companies, concentrating immense power into their own hands.
Lääkealan jättiyritykset hankkivat osakekumppaneita ja tekevät tutkimussopimuksia monien geenialan yritysten kanssa.
The pharmaceutical giants are buying stakes in and concluding research agreements with numerous companies working with the human genome. .
Mutta onko oikein, että yksittäiset geenit tai geeniryhmät voivat olla vain yhden yrityksen yksityisomaisuutta?
But how just is it that individual genes or portions thereof should constitute an asset on which one company has a monopoly?
Ja onko ennen kaikkea oikein, että vain yhdelle yritykselle myönnetään oikeus päättää sellaisen uuden tiedon jakamisen aikataulusta ja tavasta, jolla on eittämättä valtava vaikutus koko ihmiskunnan terveyteen?
Above all, how just is it that a single company should be allowed to determine when and how to disseminate new knowledge that is bound to have a huge impact on the health of humanity as a whole?
Lainsäätäjien on näihin kysymyksiin vastatakseen määriteltävä selkeästi joko jäsenvaltioissa tai kansainvälisesti geneettisen tiedon patentoitavuus- ja hallussapitokysymys sellaisten demokratian perusperiaatteiden pohjalta, joiden on edelleen ohjattava ihmiskuntaa myös biotekniikan aikakaudella.
Given these questions, national and international legislators have to clarify the matter of patents and the ownership of genetic information in the light of the fundamental principles of democracy that must continue to guide humankind, even in the age of modern biomedical technologies.
Geenisekvenssien patentoitavuus
Patentability of gene sequences
Direktiivi annettiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden patenttilainsäädännön Direktiivin 98/44/EY entinen 3 artikla: sellaiset uudet keksinnöt ovat patentoitavia, jotka ovat keksinnöllisiä ja joita voidaan käyttää teollisesti silloinkin, kun niiden kohteena on biologisesta materiaalista koostuva tai biologista materiaalia sisältävä tuote tai menetelmä, jonka avulla voidaan valmistaa, muokata tai käyttää biologista materiaalia.
The Directive was issued with a view to standardising the Member States’ patent laws Article 3 of Directive 98/44/EC stipulates that ‘inventions which are new , which involve an inventive step and which are susceptible of industrial application shall be patentable even if they concern a product consisting of or containing biological material or a process by means of which biological material is produced, processed or used.
Luonnollisesta ympäristöstään eristetty tai teknisen menetelmän avulla tuotettu biologinen materiaali voi olla keksinnön kohteena myös silloin, kun sitä esiintyy luonnollisessa tilassa. yhdenmukaistamiseksi.
Biological material which is isolated from its natural environment or produced by means of a technical process may be the subject of an invention even if it previously occurred in nature’. and deals with the question of patentability of living matter by laying down a number of specific provisions concerning gene sequences In a paper he read in the Bari University Faculty of Law, Jean-Pierre Clavier of the University of Nantes maintained that the Directive was important on two counts.
Tässä geenisekvenssejä koskevia erityissäännöksiä ohjailevassa direktiivissä käsitellään erityisesti elävän materiaalin Tätä korostaa Nantesin yliopiston Jean Pierre Clavier Barin yliopiston oikeustieteellisessä laitoksessa pitämässään puheessa, sillä kyse on erityisen tärkeästä direktiivistä ensinnäkin siksi, että Italian patenttilainsäädännössä, joka juontaa juurensa 1960-luvun lopulta, jolloin eläviä olentoja koskevien tekniikoiden perusteet olivat vasta hahmottuneet, näyttää keskittyneen vain mekaanisen tai kemiallisen luonnon keksintöihin, mikä synnytti huomattavia tulkintaongelmia biotekniikkaa ja biolääketiedettä koskevien keksintöjen parissa työskenteleville oikeusoppineille.
The first reason was that Italian patent law dated back to a period, the late 1970s, when the prerequisites for technologies centring on living beings were only just beginning to be established and was therefore naturally intended to cover only inventions of a mechanical or chemical nature, thus posing fairly considerable difficulties of interpretation for the legal experts called upon to deal with inventions linked to the biotechnologies and biomedicine.
Toiseksi direktiivi on tärkeä siksi, että käsitellyllä materiaalilla on huomattava eettinen ulottuvuus etenkin niiden peruskysymysten valossa, jotka koskevat uusien biotekniikoiden leviämiseen liittyviä todellisia vaaroja, kuten kloonausta, geneettistä jalostamista, geenivarannon köyhtymistä jne. patentoitavuutta.
Secondly, the subject-matter covered had a very important ethical dimension, especially in view of the fundamental questions as to the real dangers entailed in the spread of the new life technologies, for example, cloning, eugenics, impoverishment of the gene pool, etc. .
Edellä mainitun direktiivin 5 artiklan keksintöjä.
In accordance with Article 5 Article 5 states that ‘… The human body, at the various stages of its formation and development, and the simple discovery of one of its elements, including the sequence or partial sequence of a gene, cannot constitute patentable inventions .
Ihmisen kehosta eristetty tai muuten teknisellä menetelmällä valmistettu ainesosa, yksittäisen geenin sekvenssi tai osasekvenssi mukaan lukien, voi muodostaa patentoitavissa olevan keksinnön, vaikka tällaisen ainesosan rakenne olisi samanlainen kuin luonnollisen ainesosan rakenne.
… An element isolated from the human body or otherwise produced by means of a technical process, including the sequence or partial sequence of a gene may constitute a patentable invention , even if the structure of that element is identical to that of a natural element.
Geenin sekvenssin tai osasekvenssin teollinen käyttö on esitettävä havainnollisesti patenttihakemuksessa." mukaan jo yksistään ihmisten geenien sekvenssin tunnistaminen on löytö (toisin sanoen löydöstä on kyse aina, kun nukleiinihapon sekvenssi erotetaan ja kun sen rakenne pystytään kuvailemaan, ilman että tästä on nimenomaista hyötyä).
… The industrial application of a sequence or partial sequence of a gene must be disclosed in the patent application’. , mere knowledge of human gene sequences constitutes a discovery (a discovery is thus made every time a nucleotide sequence is isolated and its structure described, whether or not the knowledge is of any particular use).
Sitä vastoin keksinnöstä on kyse silloin, jos pystytään osoittamaan, että kyseinen DNA-sekvenssi kodifioi tiettyä proteiinia, jonka hyödyllisyys tietyn sairauden hoidossa on osoitettu.
However, the knowledge assumes the proportions of an invention if it is specified that the DNA sequence concerned codes for a protein proven to be of use in the treatment of a given disease.
Kaikki sellaiset keksinnöt, joiden hyödyllisyyttä ei pystytä osoittamaan, eivät sitä vastoin täytä teollisen käytön vaatimusta, Monet luonnollisesti arvostelevat kyseisen direktiivin 5 artiklaa väittäen, että tällaisesta tulkinnasta voidaan tehdä ainoastaan se johtopäätös, että huolimatta 5 artiklan 1 kohdan säännöksestä jopa itse geenejä voidaan patentoida, koska määritelmän mukaan jokainen geeni tai geenisekvenssi voi muodostaa löydön niiden tunnistamisen, eristämisen, luonnehdinnan ja jäljentämisen kautta. kuten 5 artiklan 3 kohdassa todetaan.
Anything whose usefulness is not specified falls short of the precise requirement of suitability for industrial application Some people will naturally criticise Article 5 of the Directive because the only possible inference to be drawn from its interpretation, notwithstanding paragraph 1, is that genes are patentable as such because, by definition, any gene or gene sequence can be discovered only by means of a procedure to identify, isolate, purify, characterise, and replicate it. , as laid down in Article 5(3).
Eristetty ja puhdistettu entsyymi on teollisuudelle uusi hyödyllinen kohde .
The isolated and purified enzyme is a new object of use to industry.
Sama pätee geenisekvensseihin.
The same reasoning applies to gene sequences.
Geenisekvenssin määrittäminen mahdollistaa sen eristämisen, analysoinnin sekä siirtämisen muihin elimiin: eristettyä geeniä voidaan siis pitää uutena "eliönä", ja se voi saada keksinnön määritelmän.
Once a sequence has been established, it can be isolated or synthesised and transferred to other organisms: the isolated gene is thus a new object and can be defined as an invention. .
Lisäksi olisi hyödyllistä muistaa, että edellä mainitun direktiivin 6 artiklan mukaan keksinnöt, joiden kaupallinen hyödyntäminen olisi vastoin yleistä järjestystä tai hyviä tapoja, eivät ole patentoitavia.
To complete the picture, under Article 6 of the Directive inventions may not be patented if their commercial exploitation would be contrary to ordre public or morality.
Hyödyntämistä ei voida pitää tällaisena pelkästään sillä perusteella, että se on kiellettyä lain tai asetuksen säännöksillä.
Exploitation of an invention cannot in itself be deemed contrary to ordre public or morality just because it is prohibited by a law or regulation.
Etenkään seuraavat keksinnöt eivät ole patentoitavia: ihmisen kloonaamismenetelmät; menetelmät, joilla muutetaan ihmisen sukusolujen geneettistä identiteettiä; ihmisalkioiden käyttö teollisiin tai kaupallisiin tarkoituksiin.
Processes for cloning human beings or modifying their germ line genetic identity or the use of human embryos for industrial or commercial purposes are expressly considered unpatentable.
Jäsenvaltioiden hallitusten oli saatettava direktiivi osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä viimeistään 30. heinäkuuta 2000.
The deadline imposed on the governments of the Member States for transposition of the Directive was 30 July 2000.
Haluttomuuden syyt ovat moninaiset ja koskevat mm. seuraavia näkemyksiä:
The doubts which are prompting this reluctance are many and varied and relate to:
– mahdollisuus pitää ihmisen geenejä keksintöinä löytöjen sijasta;
– the possibility of regarding human genes as inventions rather than discoveries;
– kaikki ovat yksimielisiä siitä, että DNA-sekvenssejä voidaan pitää löytöinä luonnossa esiintyvässä muodossa.
– all are unanimously agreed that DNA sequences, as they occur in the natural state, should be considered discoveries.
Mutta millä perusteella keksintönä voitaisiin pitää tietyn proteiinin määrätyn tehtävän tunnistamista ja millä perustein sen käyttö pitäisi patentoida;
But why should the fact of discovering a particular function associated with a given protein be considered an invention, and why should the use of that protein be patentable?
– geenien uutuuden ja hyödyllisyyden arviointiperusteet;
– the criteria for assessing newness and usefulness where genes are concerned;
– ihmisen perimän osien mahdollisen patentoitavuuden kieltäminen eettisistä syistä;
– ethical prohibitions applying to the possible patentability of parts of the human genome;
– epävarmuustekijät, jotka koskevat lääketieteellisen tutkimuksen tulevaisuutta, jos ihmisen DNA:ta koskevien tietojen saatavuus altistetaan käyttöoikeuksien maksamiselle, ja etenkin tämän mahdollisia yhteyksiä uusiin lääkkeisiin ja hoitoihin liittyviin kysymyksiin.
– doubts about the future of medical research in a situation in which it would be necessary to pay royalties in order to gain access to information about human DNA and, in particular, misgivings about the implications which might ensue for the development of new drugs and treatments.
Geenien patentoitavuuden kannattajat ja vastustajat
Arguments for and against the patentability of genes
Ihmisen geenien patentoitavuuden kannattamista tai vastustamista voidaan perustella monin eri argumentein.
There are a number of arguments in favour of the patentability of genes and a number of arguments against.
Patentoitavuutta kannatetaan mm. seuraavin argumentein:
It is said that patentability is justified because:
– patenttien avulla vältyttäisiin kalliilta ja päällekkäiseltä, samoihin tuloksiin tähtäävältä työltä;
Having obtained the right, the inventor would undertake to describe his innovation in exhaustive detail.
Ihmisten geenien jättämistä patentoitavuuden ulkopuolelle voidaan niin ikään kannattaa monin argumentein:
However, many arguments have been put forward in support of the idea that human genes should be unpatentable:
Käytännön esimerkkinä voidaan mainita Euroopan patenttitoimiston myöntämä patentti amerikkalaiselle Biocyte-yritykselle.
The patent awarded by the European Patent Office to a US company called Biocyte is a symptomatic case.
Patentissa tunnustetaan tuon yrityksen omistusoikeus vastasyntyneiden napanuoran kaikkiin verisoluihin, joita käytetään moniin hoitotarkoituksiin.
Under this patent the company owns all the blood cells originating from a new-born baby’s umbilical cord, which are used for may therapeutic purposes.
Patenttisuoja on niin laaja, että yrityksellä on oikeus kieltää napanuorasta otettujen verisolujen käyttö kaikilta yksilöiltä tai yrityksiltä, jotka eivät ole valmiita maksamaan yksinoikeudesta.
The patent is so sweeping that the company can prevent any individual or institute from using any blood cell extracted from the umbilical cord if he or it is unwilling to pay the royalties. ;
– patentin haltijoille myönnetyistä, geenisekvenssejä koskevista yksinoikeuksista aiheutuvat korkeat kustannukset päätyvät lopulta kuluttajan maksettaviksi, jos myös tutkimukseen osallistuvat teollisuusyritykset ovat valmiit maksamaan niistä, mikä nostaa tutkimustyön tulosten hintaa ja vähentää niiden saatavuutta;
– even if the industries interested in the research were willing to pay them, the high royalties accorded to the holders of patents for gene sequences would eventually be passed on to consumers, thus making the products resulting from the research more expensive and difficult to obtain;
– patenttien myöntäminen edistäisi loppujen lopuksi vain suuria voittoja mahdollistavan diagnostiikka- ja hoitovälineiden lääketieteellistä tutkimusta.
– the only kind of medical development which patents would accelerate would be that linked to research into diagnostic and therapeutic tools offering the prospect of substantial profit.
Sitä vastoin kaikki sellainen tutkimustyö loppuisi, jolla ei pystyttäisi saavuttamaan haluttua voittomarginaalia ja jolle yksikään teollisuudenala ei ole halukas investoimaan; Esimerkkinä mainittakoon ns. harvinaislääkkeet.
By contrast, all research activity would cease in fields that did not hold out the promise of the desired profit margins, in which nobody would want to invest ‘Orphan drugs’ are a case in point. ;
– geenien patentointioikeus johtaisi siihen, että tulevat sukupolvet mieltäisivät koko ihmiselämän keksinnöksi, jolloin oikean ja väärän sekä luontaisten arvojen ja hyötytavoittelun väliset rajat hämärtyisivät, elämä esineellistettäisiin ja siltä riistettäisiin sen ainutlaatuisuus, joka erottaa sen mekaanisista rakennelmista; Yli 200 protestanttisen, katolisen, juutalaisen, muslimien, buddhalaisen ja hindulaisen kirkon edustajaa vuonna 1995 koonnut yhteisö julisti juuri näillä sanoin vastustavansa patenttien myöntämistä ihmisen geeneistä.
– if patents were awarded for genes, future generations would come to perceive life as an invention pure and simple, in which the boundaries between the sacred and the profane, intrinsic value and utilitarian value, would be erased, reducing life itself to the rank of an object without any unique or essential quality to distinguish it from a basically mechanical system It was in these words in particular that a coalition of over 200 adherents of the Protestant, Catholic, Jewish, Muslim, Buddhist, and Hindu religions declared its opposition in 1995 to the award of patents for genes, human or otherwise. ;
– perimää koskevat tiedot olisi sitä vastoin saatava nopeasti yleiseen käyttöön jo yksistään siksi, että näin mahdollistetaan kansainvälisen tutkimuksen normaali kehitys; Tätä suuntausta tuetaan voimakkaasti myös ihmisen genomia koskevassa UNESCOn maailmanlaajuisessa julistuksessa (1997), jossa vahvistetaan, ettei geenejä sellaisenaan voida patentoida, koska ne ovat ihmiskunnan yhteistä perintöä.
– genomic data should be brought rapidly into the public domain, since only in that way will research be able to proceed normally at international level This attitude is also strongly supported in the 1997 Unesco Universal Declaration on the Human Genome, which maintains that genes as such are not patentable, because they belong to humanity’s common heritage.
14. maaliskuuta 2000 annetussa tiedonannossa myös Yhdysvaltain entinen presidentti Bill Clinton ja Ison-Britannian pääministeri Tony Blair suosittelivat ihmisen perimää koskevien tietojen vapaata saatavuutta sekä kehottivat tutkijoita saattamaan tiedot yleiseen käyttöön.
In a joint statement issued on 14 March 2000 the then US President Bill Clinton and the British Prime Minister Tony Blair spoke out in favour of free access to data relating to the human genome and called on scientists to put them in the public domain.
Kehotuksen tehokkuus on kuitenkin kyseenalainen etenkin kun otetaan huomioon, että vain kahden päivän kuluttua Yhdysvaltain tavaramerkki- ja patenttivirasto (USPTO) totesi, ettei Yhdysvaltain patenttipolitiikka ole muuttunut millään tavoin julistuksen jälkeen.
The effectiveness of this plea, however, appears somewhat dubious because only two days later the American Patent and Trade Mark Office (USPTO) maintained that US patent policy had not been altered one jot by the statement.
Itse asiassa USPTO:n Todd Dickinson totesi eräässä tiedonannossa: "Geenit ja perimää koskevat keksinnöt, jotka vielä edellisellä viikolla olivat patentoitavissa, ovat sitä edelleen tänään entisten menettelyjen mukaisesti."
Indeed, Q. Todd Dickinson of the USPTO publically stated that genes and genomic inventions which were patentable the week before were still patentable at the present time under the same procedures. ;
– geenisekvenssejä koskevien uusien tietojen patentointimahdollisuus jo ennen kuin niistä on voitu valmistaa uusia tuotteita tai sovelluksia, johtaisi siihen, että johtavassa asemassa olevien yritysten vähemmistö voisi "kaapata" nämä todella arvokkaat tiedot ja vahvistaa siten asemaansa patenttien avulla;
– if new data on genomic sequences could be patented before there were an opportunity to ascertain what products or clearly defined applications might result from them, a wealth of information would be ‘confiscated’ by a minority of dominant companies, which would consolidate their position by applying for patents;
– hyvin monet katsovat, että geenien patentoitavuus saattaisi johtaa siihen, että lääketieteessä suuntaudutaan lääkelaboratorioiden kannustamana Lääkelaboratoriot näkevät tässä rajallisessa "yksi sairaus – yksi geeni – yksi lääke" -lähestymistavassa loistavan ansaitsemismahdollisuuden. vain geenisairauksien hoitoon.
– some people certainly believe that the patentability of genes might induce medicine, spurred by the pharmaceutical laboratories Pharmaceutical laboratories view the reductionist ‘one disease – one gene – one medicine’ approach as a wonderful source of profit. , to adopt an exclusively genetic approach to diseases.
Sitä vastoin perimän hyväksi tehdyn merkittävän työn ei pidä johtaa siihen, että ihmisen fysiologiaa tarkastellaan yksinomaan geenien kautta ja että aliarvioidaan ympäristön huomattavaa vaikutusta ihmisen fysiologiaan.
The important work in the field of genomics must not cause physiology to be regarded as wholly linked to genes and the appreciable effects due to the environment to be underestimated.
Kuinka tutkimuksen vapauden periaate voidaan sovittaa tiettyihin eettisiin arvoihin?
How can the principle of freedom of research be reconciled with certain ethical values?
Perusoikeuskirjan 13 artiklassa määrätään seuraavaa: "Taiteen ja tieteellisen tutkimuksen vapaus turvataan."
Article 13 of the Charter of fundamental rights states that ‘The arts and scientific research shall be free of constraint’.
Tiedon vapaan käyttömahdollisuuden ja tutkimuksen vapauden olisi kuljettava rinnakkain.
Freedom of access to knowledge and freedom of research should go hand in hand.
Ensimmäinen sääntö toteutuu välittömästi elävien organismien perimää purettaessa ja etenkin ihmisen perimän sekvensoinnin tuloksiin tutustuttaessa.
The former becomes a matter of acute importance when the subject under consideration is decoding of the genome of living organisms and, above all, access to the findings of work connected with human genome sequencing.
Tämä periaate on saanut vahvistusta ns. Clintonin ja Blairin julistuksessa.
That principle was reaffirmed in the ‘Clinton-Blair’ statement.
Toinen sääntö on periaatteessa selkeä, sillä sen mukaan keksintöjen tulokset voidaan suojata, mutta löytöihin perustuvien tuotteiden on oltava yleisesti saatavilla.
The rule that the fruit of a labour of invention can be protected but the product of a discovery must remain in the public domain is basically clear.
On tärkeää, että Euroopassa tuodaan selkeästi esiin eurooppalaisten ehdoton sitoutuminen tähän periaatteeseen ja että Euroopassa tehdään kaikki voitava periaatteen noudattamiseksi mahdollisimman hyvissä oloissa.
Europe must explicitly assert its firm commitment to the above principle and do its utmost to ensure that it is observed in the best possible way.
Periaatteen soveltamisehtoja biotieteiden alalla on kuitenkin täsmennettävä ja toteutettava tiedon ja teknologian kehityksen mukaisesti.
The conditions governing its application to the life sciences must, however, be spelt out and translated into reality in line with developments in knowledge and technologies.
Tutkimuksen kuudes puiteohjelma Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002–2006 – KOM(2001) 94 lopullinen.
The sixth research framework programme Proposal for a decision of the EP and of the Council concerning the multiannual framework programme 2002‑2006 of the European Community for research, technological development and demonstration activities, COM(2001) 94.
Genomitutkimus tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ensisijaisena aihealueena
Genomics as the first priority of the sixth framework programme