natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. katsoo, että kulttuurinen vuoropuhelu edistää ihmisten keskinäistä ymmärtämystä ja palvelee siten rauhaa ja että kulttuurien välinen vuoropuhelu soveltuu tehokkaasti rasismin ja muukalaisvihan torjumiseen,
F. whereas cultural dialogue fosters mutual understanding between peoples in the interests of peace, and whereas intercultural dialogue is an appropriate method for effectively counteracting racism and xenophobia,
G. katsoo tiedotusvälineiden liiallisen keskittymisen uhkaavan kulttuurin moninaisuutta,
G. whereas excessive concentration of the media poses a threat to cultural pluralism,
H. ottaa huomioon, että Euroopan unioni pitää monenvälisiä ratkaisuja ulkopolitiikkansa pääelementtinä,
H. whereas the European Union is attached to multilateral solutions as a fundamental element of external policy,
I. katsoo, etteivät WTO:n puitteissa tehdyistä sopimuksista aiheutuvat velvoitteet mene muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa tehdyistä sopimuksista aiheutuvien velvoitteiden edelle,
I. whereas obligations stemming from agreements reached within multilateral organisations complement those resulting from agreements reached within a WTO framework,
J. pitää myönteisenä sitä, että UNESCOn yleiskokous hyväksyi mandaatin, jonka avulla voidaan aloittaa kulttuurin moninaisuutta koskevan yleissopimuksen valmistelut,
J. welcoming the approval given by UNESCO’s General Conference for a mandate enabling work to commence on the elaboration of a Convention on Cultural Diversity,
K. katsoo, että kullakin jäsenvaltiolla ja EY:llä on jatkossakin oltava oikeus toteuttaa kulttuuri- ja audiovisuaalialalla tarvittavia toimia vaaliakseen ja edistääkseen kulttuurin moninaisuutta,
K. whereas every Member State, and the EC, must continue in future to have the legal right to take all measures in the fields of culture and the audiovisual media necessary to uphold and promote cultural diversity,
L. katsoo, että GATSin määräysten mukainen audiovisuaali- ja kulttuurialan palvelujen vapauttamista koskevien neuvottelujen käynnistäminen merkitsee vapauttamisen jatkamista, jonka seurauksena kansallisen audiovisuaalialan alueellisia, kansallisia ja eurooppalaisia tukivälineitä arvioidaan ja lopulta puretaan,
L. whereas the opening of negotiations on the liberalisation of audiovisual and cultural services in accordance with the GATS rules sets in motion an ongoing liberalisation as a result of which the regional, national and European instruments for the promotion of the domestic audio-visual sector are being reviewed and consequently dismantled,
4. katsoo, että tietoyhteiskunnan tekniikka saattaa luontaisen joustavuutensa ansiosta mahdollistaa kulttuurin moninaisuuden vaalimisen, ja kannattaa tekniikan syrjimätöntä saatavuutta kaikissa maissa; korostaa kuitenkin, että digitaalinen kuilu kasvattaa pohjoisten ja eteläisten maiden välillä vallitsevia eroja;
Considers that the technologies of information and communication potentially present through their inherent flexibility, an opportunity to foster cultural diversity and advocates non-discriminatory access to these technologies for all countries ; points out, however, that the widening digital gap is exacerbating the disparities between the countries of the North and those of the South;
15. vakuuttaa seuraavansa tarkkaavaisesti vähemmistökansallisuuksien ja -kielten ja myös alkuperäiskielten kohtelua laajentuneessa yhteisössä; toistaa, että monenkeskisten ja myös alueellisten elinten on suojeltava kaikkien kansojen oikeuksia ja vapauksia ja turvattava ne, mikä on entistä tärkeämpää alueellisista kokonaisuuksista koostuvassa moninapaisessa maailmassa;
Reaffirms its vigilance concerning the treatment of minority populations and minority languages, including indigenous languages, in the context of the enlarged Europe; reiterates the need for multilateral institutions, including regional ones, to protect and guarantee the rights and freedoms of all peoples, particularly in the context of a multi-polar world made up of regional units;
18. kehottaa unionia WTO:n/GATSin yhteydessä korostamaan kulttuuripalvelujen ja ‑luomusten kiistatonta luonnetta kulttuurihyödykkeinä ja myöntämään niille poikkeuksen kaupan vapauttamisesta;
Calls on the European Union to place an unmistakable stress, in the context of the WTO and GATS, on the nature of cultural services and products as cultural goods, and to exempt them from trade liberalisation;
41. pyytää Unescon yleiskokousta laatimaan menettelyjä, politiikkaa ja ohjelmia, jotka mahdollistavat kulttuurin saatavuuden ja kulttuurin kehittämisen, jotta maat, etenkin kehitysmaat, voivat tuottaa ja jakaa omia kulttuurihyödykkeitään ja -palvelujaan;
Calls on the General Conference of UNESCO to devise procedures, policies and programmes to permit access to culture and the development of cultural policy, in order to permit countries, particularly developing countries, to produce and distribute their own cultural goods and services;
47. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille, alueiden komitealle, talous- ja sosiaalikomitealle, Euroopan neuvostolle ja UNESCOlle.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the Member States, the Committee of the Regions, the Economic and Social Committee, the Council of Europe and UNESCO.
Kulttuurisen monimuotoisuuden määritteleminen on hankalaa ja riskialtista, koska se on käsitteenä yhtä monitahoinen kuin itse kulttuuri.
It is difficult as well as risky to define cultural diversity, a concept just as complicated as that of culture itself.
Sekä Euroopan neuvosto että UNESCO ovat pyrkineet kiitettävästi sopimaan dynaamisista määritelmistä.
Both the Council of Europe and UNESCO have made laudable attempts to agree upon dynamic definitions.
Olisi kuitenkin tunnustettava, että kulttuurit ovat jatkuvassa muutoksen tilassa ja liiketilassa ja että kyseinen dynaamisuus antaa liikevoimaa inhimilliselle edistykselle.
One should, however, agree, that cultures are constantly subject to a changing and moving process and that this dynamism is an impulse for human progress.
Tästä huolimatta etenkin WTO:n kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden sopimuksia tai mahdollista kulttuurin moninaisuutta koskevaa kansainvälistä välinettä varten tarvitaan kulttuuripolitiikan, kulttuurituotteiden ja ‑palvelujen ja erityisesti kulttuurin moninaisuuden virallista määritelmää.
Nevertheless, we shall have to produce a formal definition of cultural policy, cultural goods and services, and of course cultural diversity, particularly in connection with agreements under the aegis of international organisations like the WTO or the proposed international instrument on cultural diversity.
Globaalistuva nykyaikaistaminen ja taloudellisuus ja siitä aiheutuvat vapautumissuuntaukset tekevät paikallisten, alueellisten ja kansallisten sidosryhmien verkottumisesta entistä tärkeämpää.
Against the current background of modernisation and globalisation, and the accompanying transformation and liberalisation of the economy, it is increasingly important to establish networks of local, regional and national interest groups.
Siten mietinnöllä pyritään osoittamaan mahdollisia välineitä ja toimia, jotka turvaavat kulttuurin moninaisuuden ja vahvistavat ja edistävät sitä, luettelemaan kansainvälisiä organisaatioita ja niiden mahdollisia vaaroja, sekä edellyttämään uusia innovatiivisia oikeudellisia välineitä, jotka ovat oikeudellisesti sitovia ja toteuttavat nykyiset oikeusperustat.
This report is intended to identify possible instruments and measures which could ensure, strengthen and foster cultural diversity, list international organisations and draw attention to their potentially damaging impact, call for a new, innovative and binding legal instrument and ensure that existing legal frameworks are carried into effect.
Eri järjestöt, kansainväliset verkot ja liitot ovat vuosien ajan käsitelleet kulttuurin moninaisuutta, joten on erittäin tärkeää, että Euroopan parlamentti korostaa jälleen kerran kulttuurin moninaisuuden merkitystä, kansallisen ja alueellisen kulttuurin kunnioittamisen ja edistämisen tarvetta sekä yhteisen kulttuuriperinnön korostamista, kuten EU:n pakottavassa oikeudessa ( ius cogens ) suositetaan.
Various organisations, international networks and coalitions have over the years, addressed the issue of cultural diversity which makes it highly important that the European Parliament stresses, once more, the importance of cultural diversity, the need to respect and promote national and regional diversity and to bring the common cultural heritage to the fore, as is advocated by the EU (ius cogens).
Kansalaisyhteiskuntamme tehtävänä on kulttuuriperinnön vaaliminen osana ihmiskunnan yhteistä perintöä, ja kulttuurin moninaisuuden säilyttäminen ja edistäminen antaa takeet rauhasta, turvallisuudesta, vakaudesta ja kehityksestä.
Preserving the cultural heritage as the common heritage of mankind is a central concern of our civil society, and the preservation and encouragement of cultural diversity helps to ensure peace, security, stability and development.
Tämän vuoksi kulttuurin ja sen moninaisuuden olisi kuuluttava eurooppalaisen integraation ydinaloihin, jolloin perusedellytyksenä on monialainen lähestymistapa kaikkeen muuhun Euroopan unionin politiikkaan Kuten EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdassa määrätään. .
That is why culture and cultural diversity should belong to the core business of the European integration project, which is why it is essential for cultural aspects to be taken into account in all the European Union's other areas of activity as stipulated by Article 151, paragraph 4 EC via a horizontal approach.
Vaikka kulttuurisidonnaiset saavutukset konsolidoitiin vasta vuonna 1992 tehdyllä Maastrichtin sopimuksella, ne kertovat Euroopan demokraattisten yhteiskuntien alkuperästä ja perusluonteesta vähintään yhtä paljon, ellei enemmänkin, kuin politiikan muiden alojen tulokset.
Although only consolidated since the 1992 Maastricht Treaty, culture-related achievements nowadays say just as much as the results in other policy areas, if not more, about the origins and fundamental nature of democratic European societies.
Esittelijä katsoo, että sekä eurooppalaiset että muut ovat yhtä mieltä kulttuurialan normien ja arvojen erityislaadusta, joten globaalin mittakaavan erityiskohtelu on perusteltua.
The specificity of norms and values shared by Europeans and non-Europeans in the cultural field justify, in your rapporteur's view, specific treatment on a global scale.
Kielten ja kulttuuritaustojen moninaisuus tunnustetaan sekä nykyisissä että tulevissa jäsenvaltioissa.
Diversity of languages and cultural backgrounds is, indeed, shared by today's and tomorrow's Member States of the European Union.
Kulttuurin moninaisuutta voidaan pitää yhtenä EU:n ainutlaatuisista voimavaroista, joka tunnistetaan ja jota kunnioitetaan – ja jota olisi edistettävä tehokkaammin – alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten keinojen avulla.
This cultural diversity, which may be regarded as one of EU's unique assets, is being recognised, respected, and should be more strongly promoted through regional, national and international means.
Kolmannet osapuolet pitävät kuitenkin toisinaan kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuuriarvojen vaalimista ikävänä esteenä erityisesti vapaakaupalle.
Yet, preservation of cultural diversity and values is sometimes perceived by third parties as a nasty obstacle, in particular to free trade.
Pelkkään puolustautumiseen perustuva strategia olisi vaihdettava dynaamisempaan – hyökkäävämpään – lähestymistapaan ja tällöin olisi esitettävä argumentteja, joilla skeptikot saadaan vakuuttuneiksi siitä, että kulttuurin moninaisuus on itsessään suojelun arvoista.
Shifting from a purely defensive stance to a more dynamic - or proactive - approach, one should bring arguments to the fore in an attempt to convince the sceptics that cultural diversity is a value worth protecting in itself.
EU:n sisäisessä keskustelussa on vallinnut suhteellinen yhteisymmärrys siitä, että kulttuurinen monimuotoisuus olisi säilytettävä, vaikka komissiolla onkin viime aikoina ollut hieman hankaluuksia asioidensa järjestykseen saamisessa; kulttuurisen moninaisuuden säilyttämisestä tai edistämisestä ei aina vallinnut aitoa yhteisymmärrystä.
In the internal EU debate a relative consensus to safeguard cultural diversity has prevailed, although, lately, the Commission went through some difficulties in getting its act together; when it came to preservation or promotion of cultural diversity, there was no real consensus for some time.
Tätä teoreettista ajatelmaa on sovellettu lähinnä WTO:n monenvälisissä kauppaneuvotteluissa, vaikkakin tähän kysymykseen on paneuduttu myös Euroopan tulevaisuutta käsittelevää valmistelukuntaa koskevissa keskusteluissa ja neuvotteluissa.
The application of this theoretical adage has mainly been in multilateral trade negotiations within a WTO framework, although discussions and negotiations in the European Convention have also, partly, been devoted to this issue.
Yleistä lopputulosta tämän suhteen eli perustuslakiehdotusta on pidetty laajalti myönteisenä: yleisperiaatteet on vahvistettu ja niitä on paikoin laajennettu; neuvosto tekee kohta 25 jäsenvaltiota kattavassa unionissa kulttuuriasioita koskevat sisäiset päätökset enemmistöpäätöksinä; muualle heijastuvissa päätöksissä, kuten kulttuuri- ja audiovisuaalipalvelujen kauppaa koskevissa sopimuksissa, vaaditaan edelleen yksimielisyys.
In the end, the overall outcome of these in the form of a Draft Constitution has widely been interpreted as positive : general principles have been confirmed and, sometimes, enhanced; majority voting in a Union soon to be composed of 25 Member States, has been adopted for internal decisions to be taken on cultural matters by the Council; unanimity has been retained for all outward oriented decisions, such as the agreements in the field of trade in cultural and audiovisual services.
Esittelijä on vakaasti sitä mieltä, että järjestelmää olisi vahvistettava tulevassa hallitustenvälisessä konferenssissa.
Your rapporteur firmly believes that this scheme should be confirmed by the forthcoming Intergovernmental Conference.
Yhteisymmärrysperiaate itse asiassa vakiinnutettaisiin myöntämällä kullekin EU:n jäsenvaltiolle riittävä oikeudellinen joustavuus kaikkien kulttuuri-, audiovisuaali- ja koulutusalalla tarvittavien toimien toteuttamiseksi, jotta kulttuurista monimuotoisuutta voidaan vaalia ja edistää.
It is in fact the consolidation of the consensual principle that each EU Member State should have the legal flexibility to take all necessary measures in the areas of cultural, audiovisual and educational policy so as to preserve and promote cultural diversity.
Pitkän aikavälin tavoitteena on, että eurooppalaiset ja muut toimijat sopivat UNESCOn antamaan kulttuurista moninaisuutta koskevaan yleismaailmalliseen julistukseen kirjatuista periaatteesta, että kulttuurituotteita ja -palveluja ei "saa pitää vain hyödykkeinä tai kulutustavaroina" Kulttuurista moninaisuutta koskevan Unescon yleismaailmallisen julistuksen 8 artikla. .
The long-term objective is for European and non-European actors to agree on the fundamental principle, enshrined in UNESCO's Universal Declaration on Cultural Diversity, that cultural goods and services "must not be treated as mere merchandise or consumer goods" Article 8. .
Vapaakaupan vankkumattomat kannattajat ovat vastustaneet tätä ajatusta jyrkästi aina siitä lähtien, kun unioni omaksui tämän periaatteen ja kannatti sitä WTO:n neuvotteluissa (mikä johti kulttuuria koskevaan poikkeukseen).
Ever since this principle was advanced and adopted by the Union in WTO negotiations (which led to the "cultural exception"), this policy has drawn fierce opposition from unconditional supporters of free trade.
On erittäin tärkeää, että laajentuva unioni vakiinnuttaa hauraan kulttuuria ja koulutusta koskevan sisäpolitiikkansa ennen kuin WTO/GATTin tai GATSin yhteydessä tehdään uusia aloitteita markkinoiden avaamiseksi.
It is of the utmost importance that the expanding Union consolidates its fragile internal policy with regard to culture and education before taking new initiatives in either the WTO/GATT or GATS framework to open up its market.
Etenkin unioniin liittyvien valtioiden olisi hyväksyttävä EU-politiikan pääperiaatteet tällä alalla.
In particular, the acceding Member States should accept the fundamentals of EU policy in these sectors.
Tätä Euroopan rikkautta kannattaa kehittää, ja se voi toimia esimerkkinä muille kansoille kulttuuriperinnön säilyttämisestä ja moninaisuuden vaalimisesta vapaakaupan näkökohtien mukaisesti mutta asettamatta vapaakauppaa etusijalle.
This European richness is worthwhile developing and could serve as an example for other nations to preserve cultural heritage and foster diversity under the aspect - and not the priority - of free trade.
Esittelijä uskoo vakaasti, että monenvälisen kaupan vapauttaminen, johon WTO:ssa pyritään, saattaa kehitysmaat haavoittuvaan asemaan vauraisiin maihin nähden: markkinoiden avaamispaineita on hankala vastustaa, vaikka markkinoita ei juuri olisikaan.
It is your rapporteur's firm belief that the multilateral trade liberalisation being pursued within the WTO framework puts developing countries in a delicate situation in comparison with the 'rich countries': the pressure to open up markets, even when being barely present, is hard to resist.
Ei ole alkuunkaan varmaa, hyödyttääkö tämä kestävää kehitystä.
Its benefit to sustainable development is far from guaranteed.
Tiedemiehet ovat usein todenneet, että kehitysmaita pyydettiin talouskehityksen varjolla liittymään sopimuksiin, jotka saattavat huomattavassa määrin vaarantaa niiden kulttuurisen kehityksen Ivan Bernier, Developing countries and the plan for an international Convention on Cultural Diversity, kesäkuu 2003. .
Scholars have argued that often, under the pretext of economic development, developing countries were asked to enter into agreements that could greatly compromise their cultural development BERNIER, Ivan, Developing countries and the plan for an international Convention on Cultural Diversity, June 2003. .
Aiemmin on esitetty, ettei kulttuuria koskeva poikkeus ole ikuinen, koska se on rajattu ajallisesti (5 vuotta, jatkettavissa).
It has been argued before that the so-called cultural exception is not eternal, due to its limitation in time (5 years, renewable).
Sen ajan mittaan asteittain korvaava kulttuurisen moninaisuuden käsite hyötyisi siitä, että se sisällytettäisiin oikeudelliseen lähestymistapaan suotuisammassa yhteydessä.
The concept of cultural diversity, which over time gradually replaced it, would profit from being embedded in a legal approach within a more favourable environment.
Tämän vuoksi Kanadan, Ranskan, Saksan, Kreikan, Meksikon, Monacon, Marokon ja Senegalin esittämä aloite, jota UNESCOn ranskankielinen ryhmä tukee ja joka koskee kansainvälisen kulttuurin moninaisuutta koskevan oikeudellisen välineen suotavuuden teknisiä ja oikeudellisia näkökohtia käsittelevän esitutkimuksen sisällyttämistä UNESCOn tulevan yleiskokouksen esityslistalle, on erittäin ajankohtainen.
The initiative taken by Canada, France, Germany, Greece, Mexico, Monaco, Morocco and Senegal, supported by the French-speaking group of UNESCO, to place the item of a preliminary study on the technical and legal aspects relating to the desirability of an international Legal Instrument on Cultural Diversity , on the agenda of the forthcoming UNESCO General Conference is, therefore, very timely.
UNESCOn hallintoneuvosto on itse asiassa suositellut, että yleiskokous päättäisi jatkaa toimia uuden kansainvälisen välineen suunnittelemiseksi ja sen luonteen määrittelemiseksi.
In fact, the UNESCO Executive Board recommended that the General Conference decide to continue action aimed at drawing up a new international instrument and to determine its nature.
Tämä on erittäin tärkeää, kun otetaan huomioon UNESCOn jäsenvaltioiden nykyinen juopa tulevan kansainvälisen yleissopimuksen ja muiden, esim. WTO:n yhteydessä hyväksyttyjen, kansainvälisten sopimusten yhteydestä.
This is, in fact, of vital importance in view of the cleavage which exists among Member States of UNESCO on the issue of the link between the future international convention and other international agreements, such as those agreed upon in a WTO framework.
Väline on hyväksyttävä ja neuvottelut eivät saa kestää kauan, kun otetaan huomioon vuonna 2005 päättyvä Dohan kierros ja käynnissä olevat vapauttamisneuvottelut.
Agreement on such an instrument is necessary and must not involve protracted negotiations in view of the conclusion of the Doha Round scheduled for 2005 and the ongoing negotiations on liberalisation.
Yleissopimus täyttäisi tärkeän tehtävän valistusvälineenä ja WTO:n mahdollisena vastapoolina.
The convention would play an important role in consciousness-raising and as a possible counterweight to the WTO.
Esittelijän mielestä unionin ei pitäisi kyseenalaistaa, muuttaa tai lyödä laimin WTO-velvoitteitaan.
In your rapporteur's view, the Union should not question, modify or fail to fulfil its obligations with regard to the WTO.
Unionin pitäisi sen sijaan vilpittömästi mukautua velvoitteisiin, jotka se on omaksunut vapaasti.
On the contrary, the Union should in good faith live up to the obligations it freely entered into.
Unionilla on kuitenkin oikeus käyttää näiden sopimusten joustavaa arkkitehtuuria varmistaakseen, että yhteisön sitoumukset vastaavat täydellisesti Eurooppa-politiikan tavoitteita.
However, the Union is entitled to use the flexible architecture of these agreements to ensure that the Community's commitments are fully consistent with European policy objectives.
Unioni voi myöskin valita keinot ensisijaisten tavoitteidensa – kuten kulttuurin moninaisuuden – vaalimiseen kansainvälisessä oikeudessa.
It also is free to choose the ways to uphold its primary objectives - among them that of cultural diversity - in international law.
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot päätyvät ilmeiseen valintaan, eli kulttuurin moninaisuuden vaalimista ja edistämistä koskevaan tehostettuun välineeseen.
The choice of an enhanced instrument for the preservation and promotion of cultural diversity is an obvious one for the European Union and its Member States.
Saman valinnan tekevät yhä useammat valtiot, jotka ovat huolissaan kestävän kehityksen globaalien strategioiden integraatiosta.
It is also a choice made by more and more countries concerned about the integration of global strategies for sustainable development.
On välttämätöntä siirtyä pelkästä julkilausumasta oikeudellisesti sitovaan yleissopimukseen ja kulttuurisen monimuotoisuuden puolesta toimivan maailmanlaajuisen allianssin avulla toteutettavasta toimintapainotteisesta kapasiteetin kehittämisestä normeja luovaan, hallitustenvälisen prosessin avulla toteutettavaan toimintaan.
The passage from a mere Declaration to a legally binding Convention, from action-oriented capacity building through the Global Alliance for Cultural Diversity to normative action via intergovernmental process is necessary.
Tämän välineen päätavoitteena olisi edistää kulttuurin moninaisuutta, edistää kulttuurista vuoropuhelua ja vaalia keskinäistä ymmärrystä ja kunnioitusta.
Such an instrument should have the overall objective of promoting cultural diversity, contributing to cultural dialogue and fostering mutual understanding and respect.
Menestyminen edellyttää, että UNESCOn avulla saadaan legitiimiys; tästä ei kuitenkaan ole takeita, koska päätökset tehdään lähes 190 valtion yhteisymmärryksessä.
The legitimacy UNESCO acquired in this context is a necessary precondition for success, although by no means a guarantee, since decisions are made by consensus between nearly 190 states.