natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Esittelijä on myös innokas kuulemaan, mikä on EIP:n puheenjohtajan Philippe Maystadtin vastaus esittelijän konkreettiseen ehdotukseen, jonka mukaan EIP:n investointeja ei enää tulisi rajoittaa perusrakenteisiin, vaan varoja tulisi sijoittaa myös ihmisiin, tässä tapauksessa EO:hon.
Your rapporteur is also very interested to learn the reply which the President of the EIB, Mr Maystadt, will give to her practical proposal that EIB investment should no longer be confined to infrastructure but that it should also be possible to invest in people by means of LLL.
Tässä mietinnössä esittelijä on pyrkinyt tekemään selväksi, mitä hänen mukaansa EO-käsitteen tulisi sisältää.
In this report, your rapporteur has tried to make it clear how she believes that LLL should be implemented.
Esittelijä toivoo, että komissio turvautuu toimintasuunnitelmiaan toteuttaessaan kaikkiin niihin asianosaisiin, joihin se on ollut yhteydessä käymänsä laajan yhteiskunnallisen keskustelun aikana.
She hopes that, in drawing up its action plans, the Commission will make use of the contributions of all parties concerned whom it has contacted in connection with its broad public debate.
EO on loppujen lopuksi tulevaisuuden hanke, josta jokainen kantaa osan vastuusta.
LLL is the project for the future for which everyone bears some small share of responsibility.
Esittelijä toivoo, että komissio antaa vielä Belgian puheenjohtajuuden aikana ehdotuksensa politiikan konkreettisiksi toimiksi.
She hopes that practical measures will be proposed before the end of the Belgian Presidency.
17. heinäkuuta 2001 TYÖLLISYYS- JA SOSIAALIVALIOKUNNAN LAUSUNTO
OPINION OF THE COMMITTEE ON MPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnalle
for the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport
Komission muistio elinikäisestä oppimisesta
on the Commission Memorandum on lifelong learning
Valmistelija (*): Herman Schmid
Draftsman: Herman Schmid(*)
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta nimitti 15. helmikuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi Herman Schmidin.
At its meeting of 15 February 2001 the Committee on Employment and Social Affairs appointed Herman Schmid draftsman of an opinion.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 21. kesäkuuta ja 9.–10. heinäkuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
The committee considered the draft opinion at its meetings of 21 June 2001 and 9 and 10 July 2001.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Winfried Menrad (varapuheenjohtaja), Marie-Thérèse Hermange (varapuheenjohtaja), Herman Schmid (valmistelija), Jan Andersson, María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Harald Ettl, Ilda Figueiredo, Anne-Karin Glase, Stephen Hughes, Karin Jöns, Piia-Noora Kauppi, Ioannis Koukiadis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Claude Moraes, Paolo Pastorelli, Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Tokia Saïfi, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt ja Ieke van den Burg.
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman; Winfried Menrad and Marie-Thérèse Hermange, vice-chairmen; Herman Schmid, draftsman; Jan Andersson, María Antonia Avilés Perea, Regina Bastos, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Harald Ettl, Ilda Figueiredo, Anne-Karin Glase, Stephen Hughes, Karin Jöns, Piia-Noora Kauppi, Ioannis Koukiadis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Claude Moraes, Paolo Pastorelli, Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Tokia Saïfi, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt and Ieke van den Burg.
Komission muistio elinikäisestä oppimisesta (SEC(2000) 1832) kuvaa uutta tietoyhteiskuntaa ja sen vaatimuksia laajennetuista ja uudistetuista koulutusjärjestelmistä.
The Commission Memorandum on lifelong learning (SEC(2000)1832) describes the new knowledge-based society and its need for expanded and reformed educational systems.
Kuudessa "keskeisessä viestissä" näistä vaatimuksista tehdään yhteenveto tavalla, joka on jo tuttu ja toistuu kaikissa kirjoituksissa ja puheissa elinikäisestä oppimisesta uudessa tietoyhteiskunnassa: tarvitsemme enemmän tietoa kaikilla tasoilla, enemmän rahaa koulutukseen, uusia asenteita ja arvoja, uusia pedagogisia lähestymistapoja, uusia johtamistapoja jne.
These needs are summarised in the now familiar six ‘key messages’ which appear in all papers and speeches on lifelong learning in the new knowledge society: we need more skills at all levels, more money for education, new attitudes and values, new teaching methods and forms of control etc.
Taloudellisten voimavarojen käyttöönottaminen
Mobilising economic resources
Kaikki ovat yksimielisiä siitä, että koulutus- ja opetusjärjestelmiä on tehostettava huomattavasti, mutta ongelmana on, että tätä tehdään aivan liian vähän.
Everyone agrees that huge improvements in the educational and training systems are required, but the problem is that far too little is actually happening.
Tilanne on samantyyppinen kuin esim. ympäristöalalla, jolla vallitsee vastaavanlainen yksimielisyys siitä, mikä on elintärkeää, muttei siitä, mikä on tärkeintä ja kenen pitää maksaa kustannukset.
The situation resembles that of the environment, where there is a similar benevolent consensus on what is essential, but no corresponding agreement on the priorities and who is to pay.
Tärkein komission muistion kuudesta viestistä on siis se, joka koskee inhimilliseen tietoon tehtäviä lisäinvestointeja.
The most important of the six messages in the Commission Memorandum is therefore that referring to raised levels of investment in human resources.
Olennaisia vaikeuksia ei kuitenkaan käsitellä tarpeeksi perusteellisesti.
However, the considerable difficulties are not dealt with in sufficient detail.
Toisaalta on kyse siitä, miten taloudelliset voimavarat pitää luoda, toisaalta siitä, miten erilaisten tarveryhmien tärkeysjärjestys määrätään, kun voimavarat ovat niukkoja.
They are how financial resources are to be obtained and how priorities are to be set between the various target groups when resources are in short supply.
Jäsenvaltioiden nykyisissä koulutusjärjestelmissä on pääsääntöisesti kolme erilaista rahoitustietä: julkinen rahoitus on selvästi keskeisin, kun taas yritysrahoitusta ja yksilöllistä rahoitusta voi pitää lisämekanismeina.
There are three main types of funding in present-day educational systems in the Member States: public funding is predominant, with company and individual funding on the sidelines.
Säilyykö tämä malli myös tulevaisuudessa, vai pitääkö sitä muuttaa?
Is this pattern to continue or should it be changed?
Nykyisten koulutusjärjestelmien vallitsevin muoto on nuorten julkinen peruskoulutus.
Existing educational systems are dominated by basic State education for young people.
Jos korostetaan elinikäistä oppimista, painopiste siirtyy aikuiskoulutuksen ja koko elämän kestävän täydennyskoulutuksen suuntaan ja erilaisten koulutusten keskinäinen yhteys korostuu.
An emphasis on lifelong learning would shift the centre of gravity towards adult education and further education throughout a person’s lifetime and enhance the relationship between various types of education.
Koulutuksesta tulee kaiken työelämässä ja muussa yhteiskuntaelämässä tapahtuvan inhimillisen toiminnan ulottuvuus.
Education will become a dimension in all human activity, in working life and in communal life in general.
Tämä on lisännyt kiinnostusta yritysten rahoittamiin ja yksilöllisiin rahoitusmuotoihin.
This has increased interest in forms of company and individual forms of funding.
Käytäntö osoittaa kuitenkin, että yritykset ovat haluttomia sijoittamaan varoja osaamiseen, jota niiden henkilöstö voi käyttää myös muissa yrityksissä ja muilla aloilla, ja että yksilöiden on vaikea hankkia omia varoja täydennyskoulutukseen.
In practice it has turned out that companies are reluctant to invest in skills which their employees can also use in other companies or industries, and that individuals find it hard to raise their own money for further education.
On siis kehitettävä ja arvioitava uusia näkemyksiä ja vaihtoehtoisia tulkintoja.
We therefore have to develop and assess new approaches and alternative solutions.
Komission muistiossa mainitaan esim. yksilölliset opintosäästötilit, muttei pohdita niistä aiheutuvia vaikeuksia ja erilaisia keinoja lyhentää opintojen vuoksi työaikaa.
The Commission Memorandum mentions individual learning accounts as an example, but without discussing the problems involved, and various schemes for reducing working hours for personal study purposes.
Sitä, miten koulutus- ja oppimisresursseja lisätään tehokkaasti ja millaisia uusia säädöksiä voidaan laatia, on käsiteltävä paljon perusteellisemmin komission tulevassa toimintasuunnitelmassa elinikäisestä oppimisesta.
The questions of how to increase resources for education and training to a substantial degree and possible new systems need to be examined in far greater detail in the Commission’s forthcoming action plan for lifelong learning.
Lähtökohtana olisi syytä olla se, että koulutusjärjestelmä on yksi uuden tietoyhteiskunnan perusinfrastruktuureista ja että erilaisia tulkintoja pitää arvioida kokonaisvaltaisesti.
It would be reasonable to start from the assumption that the educational system is one of the basic infrastructures of the new knowledge-based society and that various solutions needed to be assessed in the broadest context.
Kohderyhmien ja tarpeiden asettaminen tärkeysjärjestykseen
Setting priorities for target groups and needs
Vaikka resurssimme parhaassakin tapauksessa ovat myös tulevaisuudessa niukat, on keskusteltava myös eri tarpeiden välisestä tärkeysjärjestyksestä.
As even at best resources will be limited, we also need to consider priorities among the various needs.
Lissabonin strategiassa hahmotellaan kolme erilaista tavoitetta, joilla tarkoitetaan kolmea uutta koulutus- ja tietopoliittista strategiaa.
The Lisbon strategy outlines three different objectives entailing three different strategies for a new educational and knowledge policy.
Ensiksikin siinä puhutaan uuden osaamisen kehittämisestä kasvavan tutkimuspohjaisen talouden edistyneimmissä osissa (eliittistrategia), toiseksi siitä, miten tärkeää on torjua sosiaalista syrjäytymistä ja siis asettaa etusijalle syrjäytyneiden ryhmien ja yksilöiden peruskoulutus (kompensaatiostrategia), ja kolmanneksi täystyöllisyydestä ensisijaisena tavoitteena (kokonaisstrategia).
The first mentions the development of new skills within the most advanced sectors of the developing research-based economy (the elite strategy), the second, the importance of combating social exclusion and thus of giving priority to basic education for marginalised groups and individuals (the compensation strategy) and the third, full employment as a priority goal (the comprehensive strategy).
Vaikka nämä kolme strategiaa voidaan yhdistää, jäljelle jää vielä kolmen keskenään kilpailevan tarpeen suhteellisen osuuden ongelma.
Even if these three strategies can be combined the problem remains of the relative weight to be given to each of the three competing requirements.
Voidaan olettaa, että eri jäsenvaltioilla on erilaisia yhdistelmästrategioita, mutta ne olisi syytä täsmentää, niin että niitä voisi vertailla ja arvioida määrällisesti.
Here it is conceivable that different Member States will prefer different strategy combinations, but this should be done in the open and in such a way as to make it possible to compare and assess them on a quantitative basis.
EU:n erityisrooli
The special role of the EU
Koulutus on perimmältään kansallista vastuualuetta, mutta elinikäinen oppiminen on jo tärkeä osa Luxemburgin prosessia, ja Lissabonin huippukokouksessa vaadittiin tulevaisuuden koulutuspolitiikan suurempaa yhteensovittamista Euroopan tasolla.
Education is fundamentally a national responsibility, but lifelong learning has already become an important part of the Luxembourg process, and the Lisbon Summit called for European-level coordination of future education policy.
Tämä antaisi Euroopan unionille erityisroolin koulutussuunnittelun kokonaiskäsittelyssä sekä erityisvastuun yhteensovittamisessa, joka perustuu avoimeen koordinointiin.
This should give the European Union a special role in overall educational planning and a specific responsibility for coordination on the basis of the open coordination procedure.
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta pyytää asiasta vastaavaa kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
A. ottaa huomioon Lissabonin huippukokouksen päätelmät, joissa esitetään toivomus siitä, että Euroopan unionista tehdään maailman kilpailukykyisin tietopohjainen talous ja yhteiskunta,
A. Having regard to the conclusions of the Lisbon Summit seeking to make the European Union the world’s most competitive knowledge-based economy and society;
10. katsoo, että tietoyhteiskunnan avainhenkilöinä opettajilla on oltava mahdollisuus tietojensa päivittämiseen sekä runsaampaan jatkokoulutukseen, joka vastaa yhteiskunnan tarpeita, ja että opettajien on tärkeän yhteiskunnallisen merkityksensä vuoksi saatava riittävää palkkaa ja asianmukaista tunnustusta toiminnastaan;
Considers that teachers, as key individuals in a knowledge-based society, must have access to facilities to enable them to upgrade their knowledge and a greater range of further training geared to the needs of society and, in view of the importance of their social role, appropriate pay and proper recognition of their activity;
19. painottaa, että EU:n koulutusjärjestelmillä on mm. tuettava työmarkkinoita ja aidosti eurooppalaisia työmarkkinoita, jotka lisäävät rajat ylittävää liikkuvuutta; kehottaa tutkintotodistusten vastavuoroiseen tunnustamiseen;
Stresses that the education systems in the EU should, inter alia, support the labour market and the development of a genuinely European labour market which leads to greater cross-border mobility, calls for mutual recognition of diplomas;
Euroopan unionin tehtävä
The European Union's role
10. lokakuuta 2001 LOPULLINEN A5-0323/2001
10 October 2001 FINAL A5-0323/2001
Pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin (94/62/EY) täytäntöönpano
on implementation of Directive 94/62/EC on packaging and packaging waste
(Päätösvallan siirto valiokunnille – 62 artikla) 307.537 SISÄLTÖ
(Delegation of the power of decision – Rule 62) 307.537 CONTENTS
Parlamentin puhemies ilmoitti 18. tammikuuta 2001 pidetyssä istunnossa, että ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnalle on annettu lupa laatia työjärjestyksen 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö.
At the sitting of 18 January 2001 the President of Parliament announced that the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy had been authorised to draw up a follow-up report pursuant to Rule 163 of the Rules of Procedure.
Parlamentin puhemies ilmoittaa 22. lokakuuta 2001 pidettävässä istunnossa, että puheenjohtajakokous siirsi päätösvallan ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnalle työjärjestyksen 62 artiklan mukaisesti.
At the sitting of 22 October 2001 the President of Parliament will announce that the Conference of Presidents had delegated the power of decision to the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy under Rule 62 of the Rules of Procedure.
Ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta nimitti 12. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa esittelijäksi Dorette Corbeyn.
The Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy appointed Dorette Corbey rapporteur at its meeting of 12 March 2001.
Valiokunta käsitteli mietintöluonnosta 12. syyskuuta ja 9. lokakuuta 2001 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft report at its meetings of 12 September and 9 October 2001.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 19 puolesta, 6 vastaan ja 21 tyhjää.
At the last meeting it adopted the motion for a resolution by 19 votes to 6, with 21 abstentions.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Caroline F. Jackson (puheenjohtaja), Alexander de Roo (varapuheenjohtaja), Guido Sacconi (varapuheenjohtaja), Dorette Corbey (esittelijä), Per-Arne Arvidsson, María del Pilar Ayuso González, Hans Blokland, David Robert Bowe, John Bowis, Hiltrud Breyer, Chris Davies, Avril Doyle, Carlo Fatuzzo (Martin Callananin puolesta), Francesco Fiori (Peter Liesen puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Jim Fitzsimons, Karl-Heinz Florenz, Laura González Álvarez, Robert Goodwill, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez Cortines, Heidi Anneli Hautala (Marie Anne Isler Béguinin puolesta), Anneli Hulthén, Christa Klaß, Bernd Lange, Giorgio Lisi, Marialiese Flemming, Torben Lund, Minerva Melpomeni Malliori, Patricia McKenna, Emilia Franziska Müller, Rosemarie Müller, Riitta Myller, Karl Erik Olsson, Marit Paulsen, Encarnación Redondo Jiménez (Cristina García-Orcoyen Tormon puolesta), Dagmar Roth-Behrendt, Karin Scheele, Ursula Schleicher (Eija-Riitta Anneli Korholan puolesta), Horst Schnellhardt, Inger Schörling, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Joaquim Vairinhos, Kathleen Van Brempt (Anne Ferreiran puolesta) ja Phillip Whitehead.
The following were present for the vote: Caroline F. Jackson, chairman; Alexander de Roo and Guido Sacconi, vice-chairmen; Dorette Corbey, rapporteur; Per-Arne Arvidsson, María del Pilar Ayuso González, Hans Blokland, David Robert Bowe, John Bowis, Hiltrud Breyer, Chris Davies, Avril Doyle, Carlo Fatuzzo (for Martin Callanan), Francesco Fiori (for Peter Liese) (pursuant to Rule 153(2)), Jim Fitzsimons, Karl-Heinz Florenz, Laura González Álvarez, Robert Goodwill, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez Cortines, Heidi Anneli Hautala (for Marie Anne Isler Béguin), Anneli Hulthén, Christa Klaß, Bernd Lange, Giorgio Lisi (for Marialiese Flemming), Torben Lund, Minerva Melpomeni Malliori, Patricia McKenna, Emilia Franziska Müller, Rosemarie Müller, Riitta Myller, Karl Erik Olsson, Marit Paulsen, Encarnación Redondo Jiménez (for Cristina García-Orcoyen Tormo), Dagmar Roth-Behrendt, Karin Scheele, Ursula Schleicher (for Eija-Riitta Anneli Korhola), Horst Schnellhardt, Inger Schörling, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Joaquim Vairinhos, Kathleen Van Brempt (for Anne Ferreira), Phillip Whitehead.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 10. lokakuuta 2001.
The report was tabled on 10 October 2001.
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS Euroopan parlamentin päätöslauselma pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin (94/62/EY) täytäntöönpanosta (2000/2319(INI))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on implementation of Directive (94/62/EC) on packaging and packaging waste (2000/2319(INI))
– ottaa huomioon neuvoston direktiivin 75/442/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1975, jätteistä EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. ,
– having regard to Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste OJ L 194, 25.7.1975, p.
– ottaa huomioon komission päätöksen, tehty 28 päivänä tammikuuta 1997, pakkausmateriaalien tunnistusjärjestelmän vahvistamisesta pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY mukaisesti EYVL L 50, 20.2.1997, s. 28. ,
– having regard to Commission Decision of 28 January 1997 establishing the identification system for packaging materials pursuant to European Parliament and Council Directive 94/62/EC OJ L 50, 20.2.1997, p.
– ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille – pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen osakertomus ( KOM(1999) 596 ),
– having regard to the Report from the Commission to the Council and the European Parliament – Interim Report according to Article 6.3(a) of Directive 94/62/EC ( COM(1999) 596 ),
– ottaa huomioon kestävän kehityksen strategian (Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmät 15.–16. kesäkuuta 2001),
– having regard to the Strategy for Sustainable Development (Conclusions of the European Council in Gothenburg, 15-16 June 2001),
– ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,
– having regard to Rule 47(2) and Rule 163 of its Rules of Procedure,
– ottaa huomioon päätösvallan siirron ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnalle työjärjestyksen 62 artiklan mukaisesti,
– having delegated the power of decision to the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy under Rule 62 of its Rules of Procedure,
– ottaa huomioon ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan mietinnön ( A5‑0323/2001 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy ( A5‑0323/2001 ),
A. katsoo, että pakkausjätteeseen on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota sen ympäristövaikutusten valvomiseksi; katsoo, että pakkauksiin ja pakkausjätteeseen liittyviä ympäristöllisiä, taloudellisia ja sosiaalisia seikkoja on käsiteltävä kestävän kehityksen strategian, vuosiksi 2001–2010 laaditun kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman, integroidun tuotepolitiikan ja EU:n jätehuoltopolitiikan yhteydessä,
A. whereas packaging waste continues to require attention in order to control its effects on the environment; whereas the environmental, economic, and social issues of packaging and packaging waste need to be addressed in the framework of the Strategy for Sustainable Development, the Sixth Environmental Action Programme 2001-2010, integrated product policy and the EU´s waste management policy,
B. toteaa, että vaikka direktiivin kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämisen määräaika oli 30. kesäkuuta 1996, suurin osa jäsenvaltioista sisällytti sen lainsäädäntöönsä vasta vuoden 1998 loppupuolella; että Kreikan hallitus ei ole toistaiseksi ilmoittanut täytäntöönpanotoimistaan ja että tämän vuoksi vuotta 1998 koskevilla tiedoilla ei ole merkitystä arvioitaessa sitä, mitkä direktiivin tavoitteet on saavutettu,
B. whereas the deadline for transposition was 30 June 1996, a majority of the Member States had only transposed the Directive by late 1998; the Greek government has not yet communicated its implementing measures; whereas, therefore, the data supplied in respect of 1998 are not meaningful for the purpose of assessing the real degree to which the directive's objectives have been met,
C. toteaa, että vaikka jätteiden syntymisen ehkäiseminen on kaikkien pakkausmateriaalijätteiden osalta kaikkein tärkein tavoite, direktiiviin ei sisälly konkreettista ehkäisemistavoitetta; ottaa huomioon, että Itävallassa, Tanskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa markkinoille saatettujen pakkausten määrä vähentyi vuosien 1997–98 välillä, kun taas Belgiassa, Suomessa, Saksassa ja Italiassa pakkausten määrä lisääntyi,
C. whereas prevention of waste is the highest step in the waste hierarchy for all packaging materials, the directive does not contain a concrete prevention target; whereas Austria, Denmark, the Netherlands and the United Kingdom have experienced a decrease in amounts of packaging put on the market from 1997 to 1998, Belgium Finland, Germany and Italy have experienced an increase,
D. ottaa huomioon, että tietoja toimittaneet jäsenvaltiot (kaikki paitsi Kreikka, Irlanti ja Portugali), olivat vuonna 1998 selvästi ylittäneet tavoitteen kierrättää 25 prosenttia kaikista pakkauksista ja että suuntaus oli positiivinen kaikissa muissa jäsenvaltioissa Espanjaa lukuun ottamatta,
D. whereas in 1998 the Member States that had submitted data (all except, Greece, Ireland and Portugal) had reached the target of 25% recycling of all packaging by a good margin, with a positive trend in all Member States except for Spain,