natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samoja vaatimuksia puoltaa myös se, että koko työuransa toimielimissä tekevien virkamiesten lapset saattavat haluta jatkaa korkea-asteen opintoja kotimaassaan.
The same requirement arises from the fact that the children of those officials who spend their entire careers in the Institutions may nevertheless wish to attend higher education in their home country.
Ovatko Eurooppa-koulut kalliita?
Are the European Schools expensive?
Opetus äidinkielellä voitaisiin teoriassa mahdollistaa myös siten, että vanhemmille maksettaisiin sopiva korvaus, jolla he kustantaisivat lastensa opetuksen yksityiskouluissa.
Mother-tongue education could in theory be made available through education allowances adequate to enable parents to pay for their children to be educated at private schools.
Mutta olisiko näissä kouluissa sama opetusohjelma kuin kotimaassa?
However, would this give them the same curriculum as in their home countries?
Sitä paitsi, koska opetusta annetaan äidinkielellä vain harvoilla virallisilla kielillä, jopa Brysselissä ja Luxemburgissa, tämä todellakin syrjisi suurimman osan jäsenvaltioiden virkamiehiä.
And, since mother-tongue education is available in only a minority of official languages even in Brussels and Luxembourg, this would effectively discriminate against officials from a majority of Member States.
Joskus on väitetty, että Eurooppa-koulut ovat kohtuuttoman kalliita verrattuna valtion koulujen oppilaskohtaisiin kustannuksiin joissakin jäsenvaltioissa.
Finally, it has sometimes been argued that the European Schools are unduly expensive if compared with cost per pupil in state schools in particular Member States.
∙ ulkomaille perustetut äidinkielellä opetusta antavat (yksityiset ja julkiset) koulut ovat melkein aina kalliimpia kuin vastaavat koulut kyseisessä jäsenvaltiossa.
∙ Mother-tongue schools established abroad (public or private) are almost always more expensive than a similar school in the relevant Member State.
Työvoimakustannukset ovat noin 84 % Eurooppa-koulujen menoista; ulkomailla työskentelevien opettajien palkat vastaavat ulkomailla työskentelevien yhteisön virkamiesten palkkoja, jotka yleensä ovat korkeammat kuin opettajien palkat jäsenvaltioissa. ∙ vertailu Eurooppa-koulun oppilaskohtaisista kustannuksista pitäisi suorittaa niiden ja sen jäsenvaltion julkisen kouluopetuksen kustannusten välillä, jossa Eurooppa-koulu sijaitsee, tai Eurooppa-koulujen keskimääräisten oppilaskohtaisten kustannusten ja koko unionin keskimääräisten oppilaskohtaisten kustannusten välillä, tai voitaisiin arvioida yhteisöjen toimielinten virkamiesten lapsille soveltuvan yksityisen opetuksen kustannuksia yleensä.
Staff costs account for 84% of the European Schools' expenditure, expatriate teachers' salaries are linked to those of expatriate Community officials, and these tend to be higher than those of teachers in the Member States. ∙ The correct comparison for costs per European School pupil is with the cost of state school education in the Member State in which the European School is located; or between average European School cost per pupil and EU-wide average costs per pupil; or indeed the cost of suitable and appropriate private education for the children of European officials.
Tämä edellyttäisi perusteellista ja objektiivista asiaan perehtymistä.
This is something which requires careful and objective study.
Pienet koulut : Sama argumentaatio pätee, joskin varauksin, niihin Eurooppa‑kouluihin, joissa on vain pieni osuus ryhmän I oppilaita ja joissa oppilaskohtaiset kustannukset ovat korkeammat.
The smaller schools : These arguments also apply, albeit with less force, to those European Schools with only a small proportion of Category I pupils and where cost per pupil is higher.
Ehdotus, että rahoitusta pienemmille kouluille haettaisiin paikallisilta, alueellisilta ja kansallisilta viranomaisilta pitää tietenkin yhtä hyvin sisällään sen mahdollisuuden, että rahoitusta ei saada ja että pieniä kouluja jouduttaisiin siksi sulkemaan.
The suggestion that co-financing for the smaller schools should be sought from local, regional and national authorities logically entails the possibility that, equally well, this might not be forthcoming and that such schools would therefore have to close.
Koulujen sulkeminen vaikeuttaisi niiden hajasijoitettujen virastojen henkilökunnan rekrytointia ja tehtävässään pysymistä, joiden yhteyteen koulut perustettiin, ja virkamiesten lapset pitäisi kouluttaa heidän äidinkielellään opetusta tarjoavissa yksityiskouluissa.
Closure would hamper recruitment and retention of staff at the decentralised agencies with which the schools were attached; and the children of such officials would have to be educated at mother-tongue private schools.
Jos tällaista opetusta olisi yleensäkään saatavilla, se olisi hyvin todennäköisesti kalliimpaa kuin tämänhetkinen opetus jopa niissä toimipaikoissa, joissa oppilaskohtaiset kustannukset ovat korkeimmat.
If such education were available at all, it would almost certainly be more expensive than the current cost per pupil, even in those locations where this cost is highest.
Vaikkakin Eurooppa-koulujen sinänsä voidaan katsoa olevan lisä "opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisessä", Eurooppa-koulujen oppilaat ovat kuitenkin hyvin pieni prosentuaalinen osa kaikista oppilaista.
Whilst by their existence the European Schools could be argued to be contributing to 'developing the European dimension in education', we are nonetheless talking about a very small percentage of pupils having such an education.
Kuitenkin esimerkiksi Bergenin Eurooppa-koulu on ainoa koulu Hollannissa, jossa opetusta tarjotaan yhtä monella kielellä.
However, the European School at Bergen, for example, is the only one of its kind in Holland offering mother-tongue tuition in such a range of languages.
Laajempaa kulttuurista ja koulutuksellista hyötyä on vaikea arvioida, mutta ei voida myöskään väittää, etteikö tällaista hyötyä lainkaan saavutettaisi.
It is difficult to quantify the wider cultural and educational benefits of this, but it would be unwise to conclude that there are no such benefits.
Varmaa on kuitenkin se, että tuo hyöty menetettäisiin, jos nämä koulut suljettaisiin.
What is certain is that such benefits would be lost were the schools to close.
Ovatko Eurooppa-koulut ylellisiä?
Are the European Schools luxurious?
Joissakin suhteissa Eurooppa-koulujen oppilaat ovat huonommassa asemassa kuin oppilaat jäsenvaltioiden julkisissa oppilaitoksissa.
In some respects, pupils at the European Schools are less well served than those in state schools in the Member States.
Luokkakoot ovat usein isompia kuin mitä kansalliset lait sallivat Lukuvuonna 2001–2002 englannin osaston ala-asteen luokalla I Bryssel II:ssa oli 32 oppilasta.
Classes are often larger than would be permitted under the applicable national legislation In the school year 2001-2002, there were 32 pupils in the Primary I class in the English section at Brussels II.
Kaikki lapset tässä luokassa olisivat luokka-asteilla 1 tai 2 englantilaisessa koulujärjestelmässä, ja kansallinen lainsäädäntö (the School Standards and Framework Act vuodelta 1998) velvoittaa sekä paikalliset opetusviranomaiset että hallintoelimet rajoittamaan 5-, 6- ja 7-vuotiaiden lasten luokkakoot enintään 30 oppilaaseen, jos päteviä opettajia on vain yksi. .
Yet all of the children in this class would be in Year 1 or Year 2 (the last years of infant school) in the English system; and the relevant national legislation (the School Standards and Framework Act 1998) 'places a duty upon both LEAs [local education authorities] and governing bodies to limit the size of infant classes for 5, 6 and 7 year olds taught by a single qualified teacher to 30 and below'. .
Ala-asteen luokilla on jopa 32 oppilasta, ja koska niillä on sekä oppilaita, joiden äidinkieli ei ole mikään virallisista kielistä, että oppilaita, jotka tarvitsevat erityisopetusta, näin suuret luokkakoot ovat taatusti liian suuria.
Primary school classes contain up to 32 pupils: since they contain both children whose mother-tongue is not an official language and children with special educational needs, classes of this size are surely too big.
Oppilaskohtaiset painotukset pitäisi ottaa käyttöön (kuten useimmissa jäsenvaltioissa), jotta tällaisten oppilaiden vaatima opetushenkilökunnan ajantarpeen lisääntyminen voitaisiin ottaa huomioon.
A special weighting per pupil should be introduced (as in most Member States) to reflect the increased demands on the time of teaching staff that such pupils make.
Erityisopetusta tarvitsevat lapset saavat kenties vähemmän huomiota Eurooppa‑kouluissa kuin kansallisissa opetusjärjestelmissä.
Children with special educational needs (SENs) are perhaps less well catered for in the European Schools than they would be in national educational systems.
Erityisopetukseen varattu talousarvion kohta (momentti A-3273) tulee kasvamaan vuoden 2002 1,4 miljoonasta eurosta 2,1 miljoonaan euroon vuonna 2003.
The budget (on A-3273) for SENs will rise from €1,4 million in 2002 to €2,1 million in 2003.
Uusimpien tietojen mukaan koulut käyttäisivät ylimääräiset 10 000 euroa vuodessa jokaista erityisopetusta tarvitsevaa oppilasta kohden keskimääräisten oppilaskohtaisten kustannusten lisäksi.
And the most recent figures available suggest that the schools spend an additional €10 000 per year on each SEN pupil, over and above the average cost per pupil.
Suurin osa ylimääräisistä kustannuksista menee lisätyövoimakuluihin.
Most of this additional expenditure is on support staff.
Kuitenkin Eurooppa‑koulujen järjestelmässä koko kouluajan viettävät (huomattava osa ei nimittäin pysty käymään koko kouluansa Eurooppa-koulussa) erityisopetusta tarvitsevat oppilaat eivät yleensä kykene suorittamaan Baccalaureate-tutkintoa.
Nevertheless, it remains the case that those SENs who remain within the European Schools system (and a significant number cannot remain within this system) are not normally able to complete the Baccalaureate.
Koska muutakaan tutkintomahdollisuutta ei ole tarjolla, erityisopetusta tarvitsevat oppilaat päättävät koulunsa ilman mitään tunnustettua tutkintoa.
Since no other is provided for, SEN pupils graduate from the schools without any recognised qualification.
European Baccalaureate ‑tutkinto (EB-tutkinto): On perusteltua edistää laajalti mahdollisuutta suorittaa EB-tutkinto.
The European Baccalaureate : There are good reasons to promote the wider availability of the European Baccalaureate.
Euroopan unionin ja eräiden muiden valtioiden korkea-asteen oppilaitokset tunnustavat tutkinnon.
It is recognised by higher education institutions throughout the European Union and in a number of other States.
Toisaalta riippumaton Baccalaureate-tutkinnon hyvien ja huonojen puolien arviointi ja vertailu muiden tutkintojen kanssa on tarpeen.
On the other hand, there is a need for an independent evaluation of the strengths and weaknesses of the Baccalaureate in comparison with other curricula.
Tutkimuksessa pitäisi pohtia seuraavia kysymyksiä:
This should address questions such as:
∙ Kuinka hyvin EB-tutkinto valmistaa korkeakouluopintoihin? ∙ Mitä hyötyä EB-tutkinnosta on niille oppilaille, jotka eivät jatka korkea-asteen opintojen parissa? ∙ Jos otetaan huomioon, että ryhmän I oppilaat tulevat suhteellisen etuoikeutetuista taustoista, onko EB-tutkinnon lisäarvo suurempi vai pienempi verrattuna muihin tutkintoihin? ∙ Millaiseksi European Baccalaureate ‑tutkinto osoittautuu kaikkien edellä mainittujen seikkojen osalta vertailussa tunnetumman ja laajemmin suoritetun International Baccalaureate ‑tutkinnon kanssa?
∙ how good a preparation for study in higher education is the Baccalaureate? ∙ what is the value of the European Baccalaureate for those pupils who do not subsequently proceed to higher education? ∙ bearing in mind that Category I pupils come from relatively privileged backgrounds, is the added value of the Baccalaureate greater or less than that of other curricula? ∙ how does the European Baccalaureate compare, on all of the above points, with the better-known and more widely-taught International Baccalaureate?
Koulujen johtaminen: Eurooppa-koulujen oikeudellinen muoto määriteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1957, kun oli perustettu vasta yksi koulu ja virallisia kieliä oli neljä; nyt virallisia kieliä on yksitoista ja kouluja on pian kaksitoista.
The governance of the schools : The legal structure of the European Schools was first established in 1957, when there was only one school and four official languages: there are now eleven official languages and there will soon be twelve schools.
Koulujen johtaminen on epäilemättä vaikea tehtävä.
Running the schools is, inevitably, a difficult job.
Siitä huolimatta on kuitenkin syytä uskoa, että koulujen johtamistapaa voitaisiin parantaa.
Even allowing for this, however, there are grounds to believe that the governance of the schools could be improved.
Vaikka vanhemmat yleensä antavat kiitosta luokkien opetushenkilökunnan taidoista ja työlleen omistautumisesta, he valittavat usein, että koulujen hallinto on joustamaton ja jäykkä.
While parents generally praise the skill and commitment of the classroom teaching staff, they frequently complain about the inflexible and insensitive administration of the schools.
Vanhemmat uskovat tämän olevan viime kädessä etäisen johtokunnan syytä; johtokunta on koottu kansallisista virkamiehistä, joiden lapset eivät käy kyseisiä kouluja ja jotka harvoin vierailevat kouluissa ja joiden päätökset (vanhempien käsityksen mukaan) tehdään enimmäkseen talousarviokeskeisesti.
They trace this back ultimately to a distant Board of Governors, made up of officials from national administrations, whose children do not attend the schools, whose members rarely visit the schools, and whose decisions (they believe) are driven largely by budgetary concerns.
Vanhemmat viittaavat johtokunnan viimeaikaisiin ehdotuksiin – kuten ajatukseen opettaa matematiikkaa ja luonnontieteitä oppilaiden ensimmäisellä vieraalla kielellä – joihin ei ole mitään pedagogista syytä, vaan joiden ainoa etu olisi kustannusten säästö.
Parents point to recent suggestions emanating from the Board - such as the idea that mathematics and science could be taught in pupils' second language - which have nothing to recommend them from a pedagogical point of view and whose sole merit is that they would cut costs.
Brysselin etäällä toisistaan sijaitsevia kouluja käyvien oppilaiden vanhemmat ovat erityisen pahoillaan siitä, että oppilaita ei jaeta kouluihin siten, että oppilaat pääsisivät lähimpään kouluun, vaan he voivat joutua etäämpänä sijaitsevaan kouluun siitä syystä, että koulujen oppilasmäärät yritetään mukauttaa Belgian viranomaisten edellyttämiin oppilasmääriin.
Parents of children attending the three Brussels schools, which are considerable distances apart, feel particularly aggrieved by the allocation of pupils not to the school closest to them but to more distant schools, to try to match pupil numbers to the accommodation provided by the Belgian authorities.
Suuri määrä yhdessä koulussa aloittaneita ala-asteen oppilaita on siirretty vastoin vanhempien tahtoa toiseen kouluun.
A large number of primary pupils, who have started at one school, have been transferred against their parents' wishes to another school.
Toisinaan tämä on tarkoittanut sitä, että niinkin nuoret kuin viisivuotiaat lapset joutuvat matkustamaan tunnin bussilla kouluun ja takaisin.
Sometimes this means hour-long bus journeys to and from school for children as young as five years old.
Voi myös käydä niin, että saman perheen lapset joutuvat käymään eri kouluja.
Occasionally, it means children from the same family being forced to attend different schools.
Koulujen johtokunta kokoontuu yleensä kolme kertaa vuodessa.
The Board of Governors normally meets three times each year.
Suurin osa kokouksista pidetään Brysselissä, mutta yksi kokous vuodessa järjestetään jäsenvaltiossa, jolla on vuosittain vaihtuva koulujen puheenjohtajuus (Alicantessa vuonna 2001 ja Nizzassa vuonna 2002).
Most of its meetings are held in Brussels, but each year it holds one meeting in the Member State holding the annually rotating presidency of the schools (in Alicante in 2001 and Nice in 2002).
Kokousten esityslistat ja pöytäkirjat ovat julkisesti saatavilla, ellei niissä ole luottamuksellisia henkilökunnan palkkaamiseen liittyviä tietoja, mutta asiakirjoja ei ole saatavana verkossa.
Unless these relate to confidential staffing matters, agendas and minutes of Board meetings are publicly available, but they are not available on-line.
Yhteisön talousarvio (momentti A-3273) kattaa osan johtokunnan matkakuluista ja päivärahoista sekä kokousten tulkkauksen kustannukset: vuonna 2002 summa on noin 320 000 euroa.
The Community budget (budget line A-3273) bears a proportion of the travel and susbsistence costs of Board members and the cost of interpretation at meetings: in 2002, this will amount to about €320 000.
Johtokunnan jäseniä osallistuu koulujen johdon kokouksiin, ja koulutarkastajat ja koulujen säännölliset toimintakertomukset informoivat johtokuntaa kouluista.
Individual members of the Board attend management meetings of the schools and the Board is also kept informed about the schools by the school inspectors and by periodic management reports on the schools.
Kuitenkaan koko johtokunta ei ole koskaan vieraillut koulussa.
However, the Board as a whole has never visited a school.
Johtokunnan jäsenille, erityisesti jäsenvaltioiden edustajille, pitäisi antaa tähän tilaisuus säännöllisemmin.
Board members, especially Member States' representatives, should be given this opportunity more regularly.
Valmistelija ehdottaa, että tämän vuoksi johtokunnan kokoukset pitäisi järjestää vain kaupungeissa, joissa on Eurooppa-koulu, ja että kokousten esityslistassa tarjottaisiin mahdollisuutta vierailla koulussa; Brysselin kokousten yhteydessä voitaisiin vierailla Brysselin kolmessa koulussa sekä Luxemburgin ja Molin kouluissa.
Your draftsman will propose that, henceforth, Board meetings be held only in a city with a European School and that the agenda offer members the opportunity to visit the school: meetings held in Brussels could be coupled with visits to the three Brussels schools, and those in Luxembourg and Mol.
Talousarvion avoimuus: Sikäli kuin rahoitusjärjestelmät vaikuttavat tämän valiokunnan kykyyn arvioida Eurooppa-koulujen järjestelmää ja siis täyttää velvollisuutensa "Eurooppa-koulujen järjestelmän edistämiseksi", valiokunta on oikeutettu kommentoimaan niitä.
A transparent budget : In so far as funding mechanisms affect this Committee 's ability to understand the European Schools system and therefore to fulfil its responsibility for 'the promotion of the European schools system', they are a legitimate subject for comment.
Huomiota herättävin seikka Eurooppa-koulujen talousarviossa on sen vaikeaselkoisuus:
The most striking feature of the budget of the European Schools is its opacity: .
∙ Yksi osa – jäsenvaltioiden maksut työkomennuksella olevien opettajien peruspalkkausta varten – on kirjattu tulona eri koulujen kirjanpitoon. ∙ Eurooppa-koulujen neljästä momentista ei ole yksityiskohtaista eritelmää komission talousarvion osassa A, vaan siinä on viittaus lukuihin ja momentteihin Eurooppa-koulujen talousarviossa – jota ei ole saatavana tällä hetkellä verkossa. ∙ Ennen kaikkea, koulujärjestelmän loppukäyttäjät (yhteisön eri toimielimet) eivät maksa suoraan palvelusta eivätkä suhteessa saadun palvelun määrään, joten ne eivät koskaan joudu miettimään kysymystä, onko saatu palvelu rahan arvoista vai ei.
∙ One component - payments from the Member States for the basic salary costs of the seconded teachers - is recorded as 'income' in the accounts of the different schools. ∙ There is no detailed breakdown of the four budget lines for the European Schools in Part A of the Commission budget: the reader is referred to chapters and articles of the European Schools budget - which is not at present available on-line. ∙ Above all, the end-users of the school system (the individual European Institutions) do not pay directly for the service they consume, nor to the extent that they consume it, and so never have to confront the question of whether or not it offers good value for money.
Näihin seikkoihin pitäisi kiinnittää huomiota talousarvion avoimuuden vuoksi.
In the interest of budgetary transparency, these points should be addressed.
Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa budjettivaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport calls on the Committee on Budgets, as the responsible committee, to include the following points in its motion for a resolution:
– niiden merkityksen yhteisön toimielinten henkilökunnan rekrytoimisessa – EB-tutkinnon hyvät ja huonot puolet sekä lisäarvon peruskoulutuksena oppilaille, jotka jatkavat korkea-asteen opintojen parissa, oppilaille, jotka eivät jatka korkea-asteen opintojen parissa, sekä vertailun suhteessa International Baccalaureate ‑tutkintoon – järjestelmän talouden tarkastelun, samalla tutkien ja arvioiden opetuksen vaihtoehtoisten keinojen kustannukset – muut mahdolliset rahoituskeinot, kuten yhteisötason ja kansallisen tason yhteistyön sekä yksityisen rahoituksen;
- their importance for the recruitment of staff to the European Institutions, - the strengths, weaknesses and 'added value' of the European Baccalaureate as an education for pupils who go on to study in higher education, for pupils who do not proceed to higher education, and in comparison with the International Baccalaureate, - the economics of the system, identifying and assessing the costs of alternative means of educating pupils, - other possible sources of funding for the schools, such as European-national cooperation and private funding initiatives;
kehottaa komissiota lisäksi toimittamaan kyseisen raportin johtokunnalle ja yhteisön toimielimille;
calls, further, on the Commission to submit this report to the Board of Governors and the European Institutions;
4. kehottaa komissiota varmistamaan Eurooppa-koulujen johtokunnan jäsenensä kautta, että johtokunta tutkii aktiivisesti muiden tutkintojen kuin European Baccalaureate ‑tutkinnon soveltuvuutta niitä oppilaita varten, joilla on todistetusti erityisopetuksen tarve;
Calls on the Commission to ensure, through its representative on the Board of Governors of the European Schools, that the Board actively explores the suitability of qualifications other than the European Baccalaureate, for which pupils with certified special educational needs might study;
13. marraskuuta 2002 LOPULLINEN A5-0396/2002 *
13 November 2002 FINAL A5-0396/2002 *
Ehdotus neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2792/1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector
Neuvosto pyysi 28. kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä kuulla Euroopan parlamenttia EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta (KOM(2002) 187 – 2002/0116(CNS)).
By letter of 28 June 2002 the Council consulted Parliament, pursuant to Article 37 of the EC Treaty on the proposal for a Council regulation on amending Regulation (EC) No 2792/1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector ( COM(2002) 187 – 2002/0116(CNS)).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 4. heinäkuuta 2002 lähettäneensä kyseisen ehdotuksen asiasta vastaavaan kalatalousvaliokuntaan ( C5‑0314/2002 ).
At the sitting of 4 July 2002 the President of Parliament announced that he had referred this proposal to the Committee on Fisheries as the committee responsible ( C5‑0314/2002 ).