natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koska tämä toimivalta täydentää jäsenvaltioiden toimivaltaa, on syytä muistaa, että kaikessa yhteisön toiminnassa pitää noudattaa yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettua toissijaisuusperiaatetta.
Given that the Community’s powers and responsibilities are complementary to those of the Member States, every form of Community action has to comply with the subsidiarity principle laid down in Article 5 TEC.
Kyseisessä määräyksessä säädetään myös toimivallasta asettaa - tässäkin tapauksessa yhteispäätösmenettelyn mukaisesti - "ihmisestä peräisin oleville elimille ja aineille sekä verelle ja verituotteille korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset".
Article 152 also provides for the power, again under the codecision procedure, to set ‘high standards of quality and safety of organs and substances of human origin, blood and blood derivatives’ .
Tässä viime mainitussa tapauksessa perustamissopimuksessa ei kielletä määräysten mahdollista yhdenmukaistamista.
In this case the Treaty does not rule out the possibility of harmonisation.
Tästä huolimatta velvollisuutemme täydentävät tässäkin tapauksessa jäsenvaltioiden velvollisuuksia.
Nevertheless, the power in question is still one which stands in a complementary relationship to the powers of the Member States.
Perustamissopimuksen 152 artiklan viimeisessä kohdassa muistutetaan näiden velvollisuuksien laajuudesta ja täsmennetään, että nämä toimenpiteet "eivät vaikuta elinten ja veren luovuttamista tai lääketieteellistä käyttöä koskeviin kansallisiin säännöksiin ja määräyksiin" .
The last paragraph of Article 152 limits its scope by stipulating that the measures concerned ‘shall not affect national provisions on the donation or medical use of organs and blood’ .
Tutkimusta koskevat perustamissopimuksen määräykset
Provisions of the Treaty on research
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen XVIII osaston (163-173 artikla) aiheena on tutkimus ja teknologian kehittäminen.
Title XVIII of the EC Treaty (Articles 163 to 173) deals with research and technological development.
Tällä alueella yhteisöllä ei ole yksinomaista toimivaltaa, ja näin ollen yhteisön toiminta "täydentää" jäsenvaltioissa harjoitettua toimintaa (164 artikla).
This is not an area falling within the Community’s exclusive sphere of responsibility, and Community activities are thus intended to ‘complement’ the activities carried out in the Member States.
163 artiklan tarkoittamalla tavalla yhteisö "edistää" yrityksiä, tutkimuskeskuksia ja korkeakouluja ja "tukee" niiden välistä yhteistyötä.
In accordance with Article 163, the Community must ‘encourage’ undertakings, research centres, and universities in their research efforts and ‘support’ cooperation among these bodies.
Tätä varten perustamissopimuksessa määrätään tutkimuksen puiteohjelmista yhteispäätösmenettelyn mukaisesti.
To that end, the Treaty calls for research framework programmes to be adopted under the codecision procedure.
Nämä ohjelmat toteutetaan sellaisten erityisohjelmien avulla, jotka neuvosto hyväksyy kuultuaan parlamenttia.
These programmes must be implemented by means of specific programmes adopted by the Council after consulting Parliament.
Tähän ohjelmaan kuuluu myös "biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimus" , ja siitä todetaan, että "tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on tarkoitus muuttaa ihmisen perimää muuttamalla itusoluja tai vaikuttamalla alkion kehitykseen missään muussa vaiheessa niin, että tämä voisi tehdä muutoksesta periytyvän" .
The framework programme also covers ‘the study of problems relating to biomedical ethics and bioethics’ and stipulates that ‘No research activity which modifies or is intended to modify the genetic heritage of human beings by alteration of germ cells or acting at any other stage in embryonic development and which can make such alteration heritable will be carried out under the present framework programme’ .
Vaikka yhteisön lainsäätäjällä ei näin ollen ole sellaista suoraa eikä yksinomaista toimivaltaa, joka mahdollistaisi ihmisgenetiikkaa koskevien asetusten tai direktiivien hyväksymisen, yhteisö voi tutkimusta koskevan toimivaltansa puitteissa määrätä joitakin ehtoja, joita noudatetaan sellaisten toimien kohdalla, jotka voidaan rahoittaa puiteohjelman mukaisesti.
Consequently, and even though the Community legislator has no direct exclusive power to adopt regulations or directives on human genetics, the Community can exercise its research responsibilities to lay down certain criteria to be observed for related activities to be financed under the framework programme.
Komissio esitteli hiljattain puiteohjelmaa vuosiksi 2000-2006 koskevan päätösehdotuksensa KOM(2001) 94 , 21.2.2001. .
The Commission has recently submitted its proposal for a decision on the 2002-2006 framework programme COM(2001) 94 of 21 February 2001. .
Tärkeimpien aihealueiden joukkoon kuuluvat tutkimustyöt, jotka perustuvat ihmisen perimää koskeviin analyyseihin, ja näiden tutkimustöiden on määrä johtaa uusien diagnosointivälineiden käyttöönottoon.
The priority fields include research work based on human genome analysis to help develop new diagnostic tools.
Kyseisen ehdotuksen johdanto-osan 11 kappaleessa korostetaan yhteispäätösmenettelyn mukaisesti, että puiteohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet on tärkeä toteuttaa niin, että erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita noudatetaan.
Recital 11 of the proposal, which is to be adopted under the codecision procedure, states that research activities under the programme must be carried out in accordance with fundamental ethical principles, especially those set out in the Charter of fundamental rights.
Itse asiassa jotta perusoikeuskirjassa kielletään ihmisten geneettiseen jalostamiseen tähtäävät käytännöt, erityisesti sellaiset, joiden tavoitteena on ihmisten valikointi sekä ihmisten jäljentämistarkoituksessa tapahtuva kloonaus.
The Charter of fundamental rights, indeed, prohibits eugenic practices, in particular those aiming at the selection of persons, and cloning of human beings for reproductive purposes.
Ihmisoikeuskirjassa kielletään lisäksi taloudellisen hyödyn hankkiminen ihmisruumiista ja sen osista sellaisenaan (vrt. 3 artikla "oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen").
It is also forbidden under the Charter to make the human body and its parts as such a source of financial gain (see Article 3, ‘Right to the integrity of the person’).
Sisämarkkinoita koskevat perustamissopimuksen määräykset
Provisions of the Treaty on the internal market
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan 1 kohdassa säädetään, että neuvosto toteuttaa yhteispäätösmenettelyn mukaisesti "sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevat toimenpiteet jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämiseksi" .
In accordance with Article 95(1) TEC, measures may be adopted under the codecision procedure ‘for the approximation of the provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States which have as their object the establishment and functioning of the internal market’ .
Kyse on todellisesta yhteisön toimivallasta, joka antaa paitsi mahdollisuuden edistää ja täydentää jäsenvaltioiden toimia, myös mahdollisuuden sääntelyyn.
What is involved in this instance is a genuine power enabling the Community not just to encourage and complement action by the Member States, but also to legislate.
Tämän määräyksen pohjalta voidaan hyväksyä asetuksia ja direktiivejä, jotka koskevat ihmisgenetiikkaa ja nykylääketieteen muita uusia tekniikoita käsittelevän väliaikaisen valiokunnan tehtäviin kuuluvia kysymyksiä, tietenkin siinä määrin kuin nämä määräykset vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan.
Under this provision, regulations or directives can be adopted on matters covered by the remit of the Temporary Committee on Human Genetics and Other New Technologies in Modern Medicine, provided, of course, that they have some bearing on the operation of the internal market.
Jotta perustamissopimuksen 95 artiklassa vahvistettua toimivaltaa voisi käyttää hyväksi, kyseisen toimen tarkoituksen ja sisällön pitää todellakin olla "sisämarkkinoiden toteuttaminen ja toiminta" .
If the Community is to avail itself of the power provided for in Article 95, the purpose and substance of the act in question must indeed be ‘the establishment and functioning of the internal market’ .
Tällaisen ehdon täyttyessä mikään ei ole esteenä sille, etteikö asiaankuuluva asetus tai direktiivi voisi koskea esimerkiksi terveyteen liittyviä kysymyksiä.
Subject to that proviso, there is nothing to prevent the regulation or directive from dealing with matters relating, for example, to health.
Tuomioistuimen mukaan perustamissopimuksen 95 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan edellytyksiä.
According to the Court, the measures referred to in Article 95(1) are intended to improve the conditions under which the internal market is established and operates.
"Kyseisen artiklan tulkinta siten, että sillä annettaisiin yhteisön lainsäätäjälle yleistoimivalta sisämarkkinoista säätämiseksi, olisi paitsi edellä mainittujen määräysten sanamuodon vastainen, myös ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklassa (josta on tullut EY:n perustamissopimuksen 5 artikla) määrätyn sen periaatteen kanssa, jonka mukaan yhteisön toimivalta on erityistoimivaltaa."
‘To interpret this article to mean that it gives the Community legislator general competence to regulate the internal market would be not only contrary to the very wording of the provisions, but also incompatible with the principle sanctioned in Article 3 B of the EC Treaty (now Article 5) according to which the Community’s competences are empowering competencies’.
Näin ollen vaikka 95 artiklan nojalla hyväksytyt säädökset eivät voi koskea ihmisgenetiikkaa käsittelevän väliaikaisen valiokunnan toimivaltuuksia, niiden tavoitteena pitää olla sisämarkkinoiden toimintaan liittyvien edellytysten konkreettinen parantaminen tietyllä alalla.
It follows that, even though they may not relate to matters falling within the remit of the Temporary Committee on Human Genetics and Other New Technologies in Modern Medicine, acts adopted under Article 95 must be intended to make tangible improvements to the operating conditions of the internal market in a given sector.
Tähän alaan sovellettavien kansallisten määräysten erojen pitää olla sellaiset, että ne eivät luo esteitä jäsenvaltioiden välisen kaupan välille eivätkä luo sellaisia kilpailun vääristymiä, jotka estävät sisämarkkinoiden toimintaa.
Some examples that might be mentioned in this connection are the Directive on in vitro diagnostic medical devices Directive 98/79/EC of the EP and of the Council of 27 October 1998, OJ L 331, 7.12.1998, p.
Tästä esimerkkinä on in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/79/EY, annettu 27. lokakuuta 1998, EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1. tai ihmisverestä tai -veriplasmasta peräisin olevia pysyviä johdannaisia sisältävien lääkinnällisten laitteiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/70/EY, annettu 16. marraskuuta 2000, EYVL L 313, 13.12.2000, s. 22. , ja nämä molemmat direktiivit on hyväksytty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla.
1. and the Directive on medical devices incorporating stable derivatives of human blood or human plasma Directive 2000/70/EC of the EP and of the Council of 16 November 2000, OJ L 313, 13.12.2000, p.
Työryhmä osoittaa, että henkilötietojen suojaa koskevaa terveyteen liittyvää eurooppalaista erityislainsäädäntöä ei ole vielä olemassa, ja se toivoo, että harkittaisiin sellaista direktiiviä, jossa otetaan huomioon, minkälaisen panoksen näiden tietojen tietokoneistaminen muodostaa.
The EGE notes that there is as yet no specific European legislation on the protection of health-related personal data and recommends that a directive be ‘studied in order to take account of the implications of the computerisation of these data’ .
Muistutamme tässä yhteydessä, että perusoikeuskirjan syrjintäkieltoa koskevaan 21 artiklaan on sisällytetty "geneettisiin ominaisuuksiin" perustuvan syrjinnän kielto.
Moreover, Article 21 of the Charter of fundamental rights, on non-discrimination, has banned discrimination on account of ‘genetic features’ .
Monet ihmisgenetiikkaan liittyvistä perusarvoista ja -periaatteista on jo tunnustettuja kansainvälisesti.
Many of the fundamental values and principles involved in human genetics are already recognised at world level.
Tämä ei merkitse sitä, etteivätkö poliittiset vaikuttajat edelleen pohtisi uusien oikeudellisten välineiden merkitystä ja niiden mahdollista tarvetta ulottuvuudeltaan uudenlaisten ongelmien ilmaantuessa, tai vaatisi kansainvälisten yleissopimusten ja kansallisten sääntöjen voimakkaampaa yhteensovittamista.
This fact does not mean that political authorities should not continue to consider the value of and possible need for new legal instruments to deal with new kinds of problems or call for international conventions and national legislation to be brought into greater synergy.
Kansainvälisillä yleissopimuksilla samoin kuin eurooppalaisilla yleissopimuksilla on väistämättä merkittävä vaikutus unionin jäsenvaltioiden hallitusten tekemiin päätöksiin.
The former, together with European legislation, are certain to have a significant impact on the governance decisions of the Union Member States.
Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestöllä (UNESCO), Maailman terveysjärjestöllä (WHO), Euroopan neuvostolla ja Euroopan unionilla on käytössään monenlaisia keinoja.
The United Nations Educational, Scientific, and Cultural Organisation (Unesco), the World Health Organisation (WHO), the Council of Europe, and the European Union have various instruments to call upon.
Perusoikeuskirjan myötä viimeksi mainittu on ottanut ensimmäisen askeleen kohti eettisten suuntausten kehittämistä Euroopassa.
The Union, by adopting the Charter of fundamental rights, has taken a first step to lay down Europe-wide ethical guidelines.
Yleisesti ottaen yhteistä näissä kaikissa julistuksissa on se, että kun ihmisgenetiikkaa sovelletaan lääketieteen käytäntöihin, sitoudutaan täysin ihmisarvokkuuden, yksilön riippumattomuuden, tietoisen suostumuksen ja luotettavuuden periaatteiden kunnioittamiseen.
In general, what all the declarations have in common is a total commitment to respect the principles of human dignity, freedom of the individual, informed consent, and confidentiality in the application of human genetics to medical practice.
Edempänä tässä tekstissä esitellään merkittävimpien nykyisten kansainvälisten oikeudellisten välineiden asiaa koskevat artiklat.
The relevant articles of the main international legal instruments in force are listed on the following pages.
– ihmisarvon koskemattomuus
– the inviolability of human dignity
– kansanterveyden suojelu
– protection of public health
– geneettisiin ominaisuuksiin perustuva syrjimättömyys
– non-discrimination on account of genetic features
– henkilökohtaisten tietojen suojeleminen
– protection of personal data
– ihmisen perimään puuttuminen
– procedures performed on the human genome
– taloudellisen hyödyn kieltäminen
– no financial gains
– tekijänoikeuksien suoja ja patentoitavuus.
– intellectual property and patentability.
Kansainväliset ja eurooppalaiset oikeudelliset välineet
International and European legal instruments
Taulukko ihmisgenetiikasta ja siihen liittyvistä keskeisistä seikoista, jotka on otettu huomioon kansainvälisissä ja eurooppalaisissa oikeudellisissa teksteissä
Table of international and European legal texts on human genetics and the relevant aspects covered
KESKEISET SEIKAT
RELEVANT ASPECTS
Ihmisarvon kunnioit-taminen
Respect for human dignity
Kansan-terveyden suojelu
Protection of public health
Geneettisiin ominaisuuksiin perustuva syrjimättömyys
Non-discrimination on account of genetic features
Henkilökoh-taisten tietojen suojelu
Protection of personal data
Ihmisen perimään vaikuttaminen
Procedures performed on the human genome
Taloudellisen hyödyn kieltäminen
No financial gains
Tekijänoikeudet ja patentoitavuus
Intellectual property and patentability
Yhdistyneet Kansakunnat ja erikoistoimistot
United Nations and specialised agencies
15 artiklan 5 alakohta
Article 15(5)
Maailmanlaajuinen julistus ihmisen genomista - UNESCO (1997)
Universal Declaration on the Human Genome – Unesco (1997)
1, 2 ja 10 artikla
Articles 1, 2, 10
12 , 13 ja 17 artikla
Articles 12 , 13, 17
12 artikla b alakohta
Article 12(b)
6 artikla
Article 6
5 artiklan b alakohta, 7 artikla
Articles 5(b), 7
11 artikla
Article 11
4 artikla
Article 4
Päätöslauselma kloonauksen eettisistä, tieteellisistä ja sosiaalisista vaikutuksista ihmisten terveyteen - WHO (1998)
Resolution on the ethical, scientific, and social implications of cloning for human health – WHO (1998)
Maailman kauppajärjestö (WTO)
World Trade Organisation (WTO)
Sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (1995)
Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (1995)
7 ja 27 artiklan 1, 2 ja 3 alakohdat
Articles 7, 27(1)(2)(3)
Euroopan neuvosto
Council of Europe (CE)
Yleissopimus ihmissoikeuksista ja biolääketieteestä
Convention on Human Rights and Biomedicine
2 artikla
Article 2
15 ja 18 artikla
Articles 15, 18
3 ja 12 artikla
Articles 3, 12
13 artikla
Article 13
21 artikla
Article 21
Ihmisoikeuksia ja biolääketiedettä koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirja (1998)
Additional Protocol to the Convention on Human Rights and Biomedicine (1998)
Euroopan unioni –
European Union –
Ensisijainen lainsäädäntö
primary legislation
EY:n perustamissopimukset (1997)
Treaties establishing the EU (1997)
EY:n perustamissopi-muksen 6 artikla
Article 6 TEU
EY:n perustamissopi-muksen 163–173 artikla
Articles 163 to 173 TEC
EY:n perustamis-sopimuksen 95 ja 152 artikla
Articles 95, 152 TEC
EU:n perusoikeuskirja (2000)
EU Charter of fundamental rights (2000)
35 artikla
Article 35
8 artikla
Article 8
3 artikla
Article 3
3 artiklan 2 alakohta
Article 3(2)
Euroopan unioni -
European Union –
toissijainen lainsäädäntö
secondary legislation
Direktiivi (95/46/EY) yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta
Directive 95/46/EC the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data
7 artiklan a alakohta, 8 artikla
Articles 7(a), 8
Direktiivi (98/44/EY) bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta
Directive 98/44/EC on the legal protection of biotechnological inventions
5 ja 6 artikla
Articles 5, 6
Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998 - 2002)
Fifth Community framework programme for research, technological development and demonstration activities (1998 to 2002)
7 artikla
Article 7
Liite II, nimike II, kohta 1
Annex II, theme 1(b), note 1
Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen" (1998-2000) 25 päivänä tammikuuta 1999 tehty neuvoston päätös (1999/167/EY)
Council Decision (1999/167/EC) of 25 January 1999 adopting a specific programme for research, technological development and demonstration on quality of life and management of living resources (1998 to 2002)
Liite II, kohta nro 1
Annex II, note 1
Ihmisgenetiikalla on suuri merkitys monien eri sairauksien kannalta.
Human genetics plays an important role in a number of diseases.
Geenien tunteminen voisi antaa mahdollisuuden kehittää uusia hoitoja ja luoda yksilöllisesti suunniteltuja lääkkeitä, joita käytettäisiin tiettyihin soluihin ja tiettyihin yksilöihin.
If the genes were properly understood, new treatments could be developed, and medicines ‘designed’ to be used for specific cells in specific individuals.
Geneettistä tutkimusta hyödynnetään jo nyt määrittämään sairauksille altistumista.
Genetic diagnosis is already used to determine whether a person has a predisposition to particular diseases.
Geenihoito, jossa virheellinen geeni korvataan terveellä geenillä, on kehitysvaiheessa; tutkijat tekevät parhaillaan työtä löytääkseen keinon, jolla onnistua siirtämään yksi tai useampi korjaava solu.
Gene therapy, in which a defective gene is replaced with a healthy one, is being developed; scientists are working to find a way of successfully introducing a correcting cell or cells.
Valiokunnan noudattamassa työohjelmassa on keskitytty kahteen näkökohtaan.
The temporary committee’s work programme has been focusing on two aspects.
Aikaisemmin kehiteltiin monia analyyseja harvinaisten sairauksien kartoittamiseksi tai niiden olemassaolon vahvistamiseksi.
Many tests have already been developed to identify or confirm rare genetic diseases.
Mutta kun vain jokunen vuosi sitten käytettävissä oli vähän geenitestejä harvoja perinnöllisiä sairauksia varten, ylipistojen alaisten ja kaupallisten laboratorioiden ansiosta nykyään on saatavilla kokeita kystisen fibroosin, Hungtintonin taudin, lihasdystrofian ja myös monien sellaisten rappeuttavien ei-perinnöllisten sairauksien testaamiseen, jotka puhkeavat nuorena tai aikuisiässä: diabeteksen, syövän, sydän- ja verisuonitautien, verenpainetaudin, Alzheimerin taudin.
However, whereas until a few years ago there were only a handful of genetic tests for a small number of hereditary diseases, today, as a result of the impetus provided by academic and commercial laboratories, there are tests for cystic fibrosis, Huntington’s chorea, muscular dystrophy, and, moreover, a great many non-hereditary degenerative diseases – the symptoms of which can appear in youth or adulthood – such as, for example, diabetes, cancer, cardiovascular diseases, high blood pressure, and Alzheimer’s disease.
Vaikka eräiden sairauksien kohdalla geenitestit antavat kiistämättömiä ennusteita, monissa tapauksissa niistä saadaan vain viittausta sairastumisalttiuteen, johon monet ympäristön, ravitsemuksen ja elämäntapojen kaltaiset ulkopuoliset tekijät voivat vaikuttaa.
Genetic tests give incontestable prognoses where some diseases are concerned but in many other cases reveal no more than a predisposition that can be influenced by external factors such as environment, diet, and lifestyle.
Geenianalyyseja voidaan suorittaa erilaisia tarkoituksia varten:
Genetic tests can be carried out for various purposes:
– syntymän jälkeistä diagnostiikkaa käytetään taudin määritykseen, diagnosointiin silloin, kun epäillään, että jokin tietty sairaus saattaa puhjeta myöhäisemmässä vaiheessa sekä sellaisten geenihäiriöiden diagnosointiin, jotka lisäävät altistumista joihinkin sairauksiin, kuten tiettyihin uudiskasvuihin ja sydän- ja verisuonitauteihin;
– postnatal diagnostics is used to diagnose a disease, determine the probability that an infant will develop a given disease, the onset of which does not occur until later in life, and detect genetic alterations that increase the predisposition to some illnesses such as certain tumours and cardiovascular disorders;
– sikiödiagnostiikkaa käytetään sikiön sairauden tai geenihäiriön diagnosointiin;
– antenatal diagnostics is used to diagnose a genetic disease or condition in a foetus;
– alkiodiagnostiikka Alkiodiagnostiikka
– preimplant diagnostics Preimplant genetic diagnostics
Alkiodiagnostiikan (PGD) kautta tehtävän alkiokromosomianalyysin avulla voidaan välttää alkioiden siirto poikkeavilla kromosomeilla, jotka eivät kykene selviytymään.
Embryonal chromosome analysis using the technique of preimplant genetic diagnosis (PGD) makes it possible to ensure that embryos will not be implanted if they have abnormal chromosomes and cannot survive.
Alkiodiagnostiikka antaa mahdollisuuden valita alkiot, joissa ei ole epämuodostumia, ja ehkäisee raskaudenkeskeytyksiä, joihin mahdollisesti turvaudutaan pitkälle edenneessä raskausvaiheessa (lapsivesitutkimus tehdään kolmannen raskauskuukauden jälkeen) tehtävän tavanomaisen sikiödiagnoosin jälkeen.
PGD enables selected, i.e. undeformed, embryos to be implanted and avoids the abortions that might otherwise follow a conventional antenatal diagnosis at an advanced stage of pregnancy (after the third month in the case of amniocentesis).