natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GUE/NGL -ryhmän puolesta Aihe: Tullikoodeksin uudistaminen ja luettelo etuuskohteluun oikeuttamattomista alkuperäsäännöistä
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Modernisation of customs code and introduction of list of non-preferential rules of origin
WTO pyrkii yhdenmukaistamaan tavaroiden etuuskohteluun oikeuttamattoman alkuperän.
The WTO is undertaking efforts to harmonise non-preferential origin of goods.
Komissio on WTO:n esityksen perusteella (osana tullikoodeksin uudistamista) kehittänyt sitovia sääntöjä, jotka koskevat etuuskohteluun oikeuttamatonta alkuperää.
Based on the WTO draft, the Commission has developed (as part of modernising the customs code) different binding rules of origin for the non-preferential origin.
Miten tämä valvonta toteutetaan?
How will this monitoring take place?
Mitä seurauksia tästä uudesta järjestelmästä on Euroopan teollisuudelle ja sille, että eurooppalaisten tuotteiden osien valmistus on siirretty suurimmaksi osaksi muualle?
What consequences will this new system have for European industry and the delocalisation of manufacturing of most components in European products?
Tuontituotteiden edellytetään olevan EU:n alkuperäsääntöjen mukaisia.
EU rules of origin are required on imports.
Vientituotteiden kohdalla vaihtoehtoja on kuitenkin enemmän.
On exports, however, there are more options.
Onko komissio selvittänyt, ovatko tuonnin ja viennin erilaiset alkuperäsäännöt EU:n lainsäädännön ja WTO:n sääntöjen mukaisia?
Did the Commission clarify whether different rules of origin for export and import are compatible with EU law and if they are WTO-compliant?
Suullisesti vastattava kysymys O-000024/2012
Question for oral answer O-000024/2012
Kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta Aihe: Ehdotus neuvoston päätökseksi etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa-Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen tekemisestä
on behalf of the Committee on International Trade Subject: Proposal for a Council decision on the conclusion of the regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin
Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskeva alueellinen yleissopimus on suuri edistysaskel kohti todellista Euro–Välimeri-vapaakauppa-aluetta ja alueen sosiaalista ja taloudellista yhdentymistä.
The Regional Convention on pan-Euro-Mediterranean preferential rules of origin will be a major step forward towards a true Euromed Free Trade Area and towards the social and economic integration of the region.
Miten komissio näkee tämän asetuksen voimaantulon myötävaikuttavan tehokkaasti EU:n vastaukseen arabikevääseen, kun otetaan huomioon tiedonannot "Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa" ja "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten"?
How does the Commission foresee that the adoption of this new instrument will contribute effectively to the EU’s response to the Arab Spring in the framework of the Partnership for Democracy and Shared Prosperity with the Southern Mediterranean and the new response to a changing neighbourhood?
Yleissopimus ei sisällä riitojenratkaisumekanismia.
The Convention does not include a Dispute Settlement Mechanism.
Riitatilanteessa osapuolet joutuvat turvautumaan yksittäisten vapaakauppasopimusten riitojenratkaisumekanismeihin, mikäli sellaiset on määritelty sopimuksissa.
In case of a dispute, parties have to fall back on the DSMs in the individual FTAs, where these exist.
Voiko komissio selittää, miksi näin on ja miten sen mielestä riidat pystytään ratkaisemaan tehokkaasti yleissopimuksen astuttua voimaan?
Can the Commission explain why this is so and how it foresees that disputes will be settled efficiently once the Convention is in force?
Voiko komissio selittää, miksei yleissopimus sisällä tarkistuslauseketta?
Can the Commission explain why the Convention does not include any review or revision clauses?
Suunnitteleeko komissio vaikutustenarviointia yleissopimuksen toiminnasta tulevaisuudessa?
Does the Commission envisage an impact assessment on the functioning of the Convention in the future?
Onko komissio yhtä mieltä siitä, että järjestelmän tarkistaminen on välttämätöntä?
Would the Commission agree that a revision of this system is necessary?
Mitä sopimuksen kohtia voidaan parantaa?
What aspects of the Convention can be improved?
EU:n ja Israelin välisestä teknisestä järjestelystä huolimatta jotkut yritykset vievät miehitetyiltä alueilta peräisin olevia tuotteita EU:hun EU:n ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen nojalla.
Despite the EU-Israel Technical Arrangement, certain companies export goods originating in the occupied territories to the EU under the EU-Israel Association Agreement.
EU:n jäsenvaltioiden tullit eivät voi mitenkään tarkastaa jokaista tavaraerää ja postinumeroiden käyttö Israelista tulevissa tulliasiakirjoissa jättää yhä selviä porsaanreikiä.
EU Member States’ customs services cannot possibly check each consignment, while the use of the postcode on customs documents coming from Israel still leaves obvious loopholes.
Miten komissio aikoo varmistaa yleissopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon niin, ettei se lisää mahdollisen väärinkäytön riskiä?
How will the Commission ensure the effective implementation of the Convention in a manner that does not increase the risk of possible malpractices?
Mitä kahdensuuntaisia tai yleissopimuksen mukaisia lisätoimenpiteitä komissio suunnittelee varmistaakseen sen, että osapuolet, joilla ei ole samanlaista teknistä järjestelyä Israelin kanssa, asettavat samanlaiset säännöt ennen kumulaatiota?
Which additional steps does the Commission envisage, bilaterally or under the Convention, to ensure that Parties that have not concluded a similar technical arrangement with Israel enforce equivalent rules before cumulation?
Suunnitteleeko komissio koordinointia jäsenvaltioiden tullilaitosten kanssa varmistaakseen, että teknistä järjestelyä noudatetaan myös kumuloitujen tuotteiden osalta?
Does the Commission envisage coordinating with Member States’ customs services to ensure that the Technical Arrangement is applied also to cumulated products?
Aikooko komissio harkita teknisen järjestelyn nostamista sitovaksi sopimukseksi Euroopan tasolla?
Will the Commission consider elevating the Technical Arrangement to a binding agreement at a European level?
Suullisesti vastattava kysymys O-000025/2012
Question for oral answer O-000025/2012
Aluekehitysvaliokunnan puolesta Aihe: Rakennerahastojen uudelleen kohdentaminen nuorisotyöttömyyden torjunnan ja pk-yritysten tukemisen tehostamiseksi
on behalf of the Committee on Regional Development Subject: Reprogramming of the structural funds to better combat youth unemployment and help SMEs
Komission puheenjohtaja Barroso ehdotti epävirallisessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa 30. tammikuuta 2012, että jäsenvaltiot kohdistaisivat uudelleen EU:n rakennerahastojen jakamatta olevat rahat pk-yritysten tukemiseen ja nuorisotyöttömyyden torjuntaan.
At the Informal European Council of 30 January 2012, President Barroso proposed that the Member States redirect the money still to be allocated under the EU structural funds into helping SMEs and combating youth unemployment.
Barroson tuolloisen arvion mukaan käytettävissä olevaa rahoitusta olisi yhteensä 82 miljardia euroa.
President Barroso estimated on that occasion that the available funding totalled EUR 82 billion.
Hän pyysi jäsenvaltioita keskustelemaan komission kanssa ja tarkastelemaan, mitä etuja varojen uudelleen kohdentamisesta voitaisiin saada.
He asked the Member States to sit down with the Commission and look at the advantages of re-programming funds.
Kun otetaan huomioon, että kaikki kaudelle 2007–2013 varatut rakennetuet on jo myönnetty jäsenvaltioille ja että ne kaikki on jaettu myös toimintaohjelmien ja ensisijaisten tavoitteiden kesken, valiokuntamme toivoo komissiolta vastauksia seuraaviin kysymyksiin:
Taking into account the fact that all the structural funds for the period 2007-2013 have already been distributed among the Members States and that they are also all allocated to operational programmes and priorities, this Committee would appreciate it if the Commission could respond to the following questions:
- Miten tarkalleen ottaen on päädytty edelleen jaettavissa olevan rahoituksen määrään 82 miljardia euroa ja miten se on laskettu?
- Could the Commission provide Parliament with accurate information on how the amount of EUR 82 billion still to be allocated has been reached or calculated?
Miten tämä määrä jakautuu eri rakennerahastojen kesken?
Could it provide detailed information on its distribution through the different structural funds?
Mikä on rakennetukien käyttöaste tähän mennessä?
Could it provide information on the absorption rate of structural funding to date?
- Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä niiden vuosien 2012 ja 2013 rakennerahastojen tukien uudelleen kohdentamiseksi, joita ei ole vielä jaettu oikeudellisesti sitovalla tavalla?
- Could the Commission inform us about the precise actions it is envisaging to reprogramme those structural funds for 2012 and 2013 which have not yet been allocated in a legally binding way, and how does the Commission intend to deal with those Member States not willing to reprogramme these funds?
Entä miten komissio aikoo käsitellä jäsenvaltioita, jotka eivät halua kohdentaa näitä tukia uudelleen?
- Could the Commission provide Parliament with an assessment of the impact of the recent change to the General Regulation introducing an increased co-financing rate?
Suullisesti vastattava kysymys O-000026/2012
Question for oral answer O-000026/2012
GUE/NGL -ryhmän puolesta Aihe: EU:n liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: EU accession to the ECHR
Euroopan ihmisoikeussopimus kehitettiin toisen maailmansodan tuhojen jälkeen demokratian, oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien turvaamiseksi.
The European Convention on Human Rights (ECHR) was born out of the ashes of the Second World War to safeguard democracy, the rule of law, human rights and fundamental freedoms in Europe.
Se muodostaa mekanismin, jonka avulla yksittäiset tahot voivat saattaa ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyneet hallitukset Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
It provides a means for individuals to bring governments responsible for fundamental rights violations to account before a European Court.
EU on aina arvostanut erittäin paljon Euroopan ihmisoikeussopimusta, mistä osoituksena EU:hun liittyvältä valtiolta edellytetään ensin Euroopan neuvoston jäsenyyttä ja Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittymistä.
The EU has always accorded the highest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that the accession of a State to the Council of Europe and the ECHR is a precondition for EU accession.
Euroopan unioni on lisäksi pyrkinyt pitkään liittymään itse Euroopan ihmisoikeussopimukseen, mikä on nyt kirjattu velvoitteena Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklaan.
Furthermore, the EU has for a long time aspired to accede to the ECHR and this is now a duty laid down in Article 6 of the Treaty on European Union.
Komissio on käynyt Euroopan neuvoston kanssa neuvotteluja unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen.
The Commission has been negotiating the EU’s accession to the ECHR with the Council of Europe.
Sopimusluonnos saatiin aikaan, mutta eräät eurooppalaiset hallitukset vaikuttavat riitauttavan tulokset, mikä saattaa uhata koko sopimukseen liittymisprosessia.
A draft agreement has been reached but it seems that some European governments are contesting the outcome, putting the whole accession process at risk.
Voiko neuvosto antaa yksityiskohtaisia tietoja seuraavista seikoista:
Can the Council provide details as follows:
- unionin ihmisoikeussopimukseen liittymistä koskevien neuvottelujen eteneminen, sopimusluonnoksen sisältö sekä neuvostossa laaditut ehdotukset, käydyt keskustelut ja muodostetut kannat
- What is the state of play in negotiations on the EU’s accession to the ECHR, the contents of the draft agreement, and the proposals, discussions and positions in the Council?
- sopimuksen ratifioinnin ja EU:n varsinaisen sopimukseen liittymisen kaavailtu aikataulu
- What is the planned timeline for the ratification process for the accession agreement and for the EU’s actual accession to the ECHR?
- tulokset, joita on saatu jäsenvaltioiden neuvostossa käymissä keskusteluissa sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden Euroopan neuvoston elimissä – ja näiden elinten suhteen – esittämät ehdotukset ja kannat, jotka koskevat ihmisoikeussopimukseen liittymistä?
- What are the outcomes of the discussions between Member States within the Council, and the proposals and positions of the EU and of its Member States inside – and in relation to – the Council of Europe bodies on accession to the ECHR?
Suullisesti vastattava kysymys O-000027/2012
Question for oral answer O-000027/2012
Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja seuraavista seikoista:
Can the Commission provide details as follows:
- toisaalta Euroopan neuvoston ja toisaalta jäsenvaltioiden ja komission kanssa käydyt keskustelut EU:n sopimukseen liittymisen ratifiointiprosessista
- What information can it provide on its debate with the Council of Europe on the one hand and with Member States and the Council on the other hand regarding the ratification process for the accession agreement?
- sopimuksen ratifioinnin ja EU:n varsinaisen sopimukseen liittymisen kaavailtu aikataulu
- What is the planned timeline for the EU’s actual accession to the ECHR?
- tulokset, joita on saatu jäsenvaltioiden neuvostossa käymissä keskusteluissa sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden Euroopan neuvoston elimissä – ja näiden elinten suhteen – esittämät ehdotukset ja kannat, jotka koskevat ihmisoikeussopimukseen liittymistä?
- What are the outcomes of the debates between Member States within the Council, and the proposals and positions of the EU and of its Member States inside – and in relation to – the Council of Europe bodies on accession to the ECHR?
Suullisesti vastattava kysymys O-000028/2012
Question for oral answer O-000028/2012
PPE -ryhmän puolesta Aihe: EU:n diabetesepidemiaan puuttuminen
on behalf of the PPE Group Subject: Addressing the EU diabetes epidemic
Melkein 33 miljoonan EU:n kansalaisen – lähes 10 prosenttia EU:n väestöstä – arvioidaan sairastavan diabetesta.
Almost 33 million EU citizens - nearly 10% of the total EU population - are estimated to be affected by diabetes.
Nyt on kuitenkin otollinen aika muutokselle.
The time is ripe for change.
Diabeteksen on myös tunnustettu olevan yksi neljästä yleisimmästä tarttumattomasta taudista äskettäin hyväksytyssä YK:n yleiskokouksen huippukokouksen poliittisessa julkilausumassa tarttumattomien tautien ehkäisystä ja torjunnasta ja Euroopan parlamentin 15. syyskuuta 2011 tarttumattomista taudeista antamassa päätöslauselmassa , joka "korostaa, että on tärkeää laatia neuvoston suosituksen mukaisesti kroonisia tarttumattomia tauteja koskeva EU:n strategia, jossa on omat osiot neljälle yleisimmälle tarttumattomalle taudille".
Diabetes has also been recognised as one of the four main non-communicable diseases (NCDs) in the recently adopted UN Political declaration of the High-level Meeting of the General Assembly on the Prevention and Control of NCDs and in the European Parliament Resolution of 15 September 2011 on NCDs which ‘stresses the importance of establishing an EU strategy on chronic NCDs, to be followed by a Council recommendation, with individual sections dealing with the four most common NCDs’.
Suullisesti vastattava kysymys O-000029/2012
Question for oral answer O-000029/2012
GUE/NGL -ryhmän puolesta Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) osuus julkisten hyödykkeiden tuottamisessa
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Contribution of the CFP to the production of public goods
Kalatalousalan ensisijaisen tärkeä tehtävä on varmistaa väestön kalansaanti, minkä vuoksi ala on tärkeä jäsenvaltioiden ravintotasapainon kannalta, ja tämän lisäksi sillä on hyvin suuri määrä tehtäviä ja tavoitteita.
The fisheries sector, in addition to its key role of supplying fish and its consequent importance for the food balance in the Member States, has a wide range of functions and objectives.
Kalatalousalan yleisiin puitteisiin liittyen pienimuotoisella kalastuksella on lisäksi erityinen sosioekonominen, ympäristöllinen ja kulttuurinen merkitys.
Within the fisheries sector in the broadest sense, small-scale fishing is of particular importance in socio-economic, environmental, and cultural terms.
Kalatalousalan ja myös vesiviljelyalan monitoimisuus tulee ilmi hyvin erilaisissa yhteyksissä, kuten
The multifunctional nature of the fisheries sector (including aquaculture) finds expression in a whole range of aspects, for example:
– rannikkoyhteisöjen sosioekonomisen hyvinvoinnin kehittämisessä, paikallisessa kehityksessä ja alan suorien työpaikkojen luomisessa
– contribution to the advancement and socio-economic well-being of coastal communities, in terms of local development and direct job creation in the sector;
– taloudellisen toiminnan ja kalastusalan työpaikkojen säilymisessä ja luomisessa nousu- ja laskukausien aikana (laivanrakennus, kalastustuotteiden jalostusteollisuus sekä matkailu- ja ravitsemusala muiden muassa)
– preservation and creation of economic activity and jobs, both upstream and downstream from fishing as such (shipbuilding, processing of fishery products, tourism and catering, etc.);
– korkealuokkaisten ja ravintoarvoltaan hyvien tuotteiden, kuten tuoreen kalan, toimittamisessa väestölle
– supplying products of high quality and nutritional value, such as fresh fish;
– historiallisen kulttuuriperinnön ja kalastusalaan liittyvien paikallisten perinteiden säilyttämisessä
– conservation of the historical and cultural heritage and local traditions linked to fisheries;
– meri- ja suistoalueita ja makean veden alueita koskevan koulutuksen ja tieteellisen tutkimuksen tukemisessa sekä näiden ekosysteemien tilaa koskevan tietämyksen lisäämisessä ja ajan tasalle saattamisessa.
– supporting education and scientific research related to seas, estuaries, and inland waters and helping to advance and update knowledge of the state of their ecosystems.
Suullisesti vastattava kysymys O-000030/2012
Question for oral answer O-000030/2012
PPE -ryhmän puolesta Aihe: Maahanmuuttajien tilanne Kreikassa
on behalf of the PPE Group Subject: The situation of migrants in Greece
Kreikkaan Turkin rajalle saapuneet laittomat maahanmuuttajat muodostivat 90 prosenttia laittomasti Euroopan unioniin saapuneista henkilöistä vuonna 2010 ja olivat edelleen merkittävässä asemassa vuonna 2011.
Arrivals of irregular migrants at the Greek-Turkish border accounted for 90% of irregular entries to the EU in 2010 and continued to be significant in 2011.
Kreikan vastuulla on turvata näiden maahanmuuttajien oikeudet ja vastata heidän tarpeisiinsa.
Greece bears the responsibility for securing the rights and providing for the needs of these migrants.
EU:n rajaturvallisuusvirasto Frontex lähetti ensimmäistä kertaa nopean rajainterventioryhmän Kreikan ja Turkin rajalle vuonna 2010, mikä vähensi aluksi laittomien maahanmuuttajien määrää.
Frontex conducted the first ever RABIT deployment at the Greek-Turkish border in 2010, which initially decreased the number of irregular entries.
Vaikka yhteisen Poseidon-operaation maaosuus on yhä käynnissä, laittomien maahanmuuttajien määrä on jälleen lisääntynyt, ja kiinniottoja tehdään yli 300 päivässä.
Despite the ongoing Joint Operation Poseidon Land, the inflow of irregular migrants has risen again, with more than 300 apprehensions per day.
Turkki pahentaa tätä kriittistä tilannetta, kun se ei suostu panemaan täysin täytäntöön takaisinottosopimuksia tai tekemään niitä koskevaa yhteistyötä ja kun se kieltäytyy kehittämästä kattavaa ja toimivaa turvapaikkajärjestelmää ja ehkäisemästä ja torjumasta järjestäytyneen rikollisuuden harjoittamaa ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa.
Turkey contributes to this critical situation by refusing to fully enforce or cooperate on readmission agreements, to develop a comprehensive and functioning asylum system and to prevent and fight against the trafficking and smuggling of human beings by organised crime.
Kreikka hyväksyi kansallisen toimintaohjelman vuonna 2010, ja sen jälkeen asiassa on edistytty jonkin verran.
In 2010, Greece adopted a National Action Plan; some progress has been made since.
Kreikka on myös saanut keväästä 2011 lähtien Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) kautta avustusta, jonka avulla on tarkoitus perustaa uudenaikainen turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmä.
The country is also receiving support through EASO since spring 2011, in order to set up a modern asylum and reception system.
Vaikka Kreikalla on vaikeuksia hyödyntää EU:n varoja, uusia infrastruktuureja on perustettava kiireellisesti maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden alkukartoitusta ja ohjausta varten.
Yet, despite Greece’s difficulties in absorbing EU funds, new infrastructures for the initial screening and referral of migrants and asylum-seekers need to be established urgently.
- Miten komissio aikoo auttaa varmistamaan, että Kreikan kasvavat maahanmuuttovirrat käsitellään turvapaikkasäännöstön mukaisesti?
- How will the Commission contribute to ensuring that the increasing migration flows in Greece will be dealt with in accordance with the asylum acquis?
- Onko komission mukaan edistytty EU:n rajat laittomasti ylittäneiden maahanmuuttajien paluussa Turkin kautta?
- Has the Commission observed any progress regarding the return through Turkey of migrants who have irregularly crossed European borders?
- Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä parantaakseen yhteistyötä Turkin kanssa rajavalvonta-asioissa ja laittoman maahanmuuton torjunnassa?
- What steps is the Commission envisaging in order to improve the cooperation with Turkey on border control and combating irregular migration?
Minkä toimenpiteiden avulla komissio aikoo kannustaa Turkin viranomaisia torjumaan tehokkaammin järjestäytynyttä rikollisuutta?
What measures is the Commission planning in order to push for a more effective fight of organised crime by the Turkish authorities?
- Onko EASOlla riittävästi taloudellisia ja henkilöstöresursseja, jotta se voi vaikuttaa merkittävästi Kreikan tilanteeseen?
- Does EASO posses enough financial and human resources in order to have a meaningful impact in Greece?
Suullisesti vastattava kysymys O-000031/2012
Question for oral answer O-000031/2012
Verts/ALE -ryhmän puolesta Aihe: EU:n liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen uudistus
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU accession to the ECHR and ECtHR reform
Euroopan ihmisoikeussopimus on maailman pisimmälle menevä ihmisoikeusmekanismi, jonka perusteella ihmiset voivat haastaa perusoikeusloukkauksiin syyllistyneitä hallituksia eurooppalaiseen tuomioistuimeen.
The European Convention on Human Rights (ECHR) is the most advanced human rights mechanism in the world, open to individuals to bring governments responsible of fundamental rights violations into account before a European Court.
EU on aina antanut erittäin suuren arvon ihmisoikeussopimukselle, mistä on osoituksena EU-jäsenyyden ehto, jonka mukaan valtion on liityttävä Euroopan neuvostoon ja Euroopan ihmisoikeussopimukseen.
The EU has always given the highest importance to the ECHR, as demonstrated by the fact that the entry of a State in the Council of Europe and the ECHR is a precondition for EU accession.
EU:n oikeudellinen velvollisuus liittyä ihmisoikeussopimukseen on vahvistettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 6 artiklassa.
The legal obligation for the EU to accede to the ECHR is enshrined in Article 6 TEU.
Siksi on hälyttävää, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan ilmaisema poliittinen vastustus on nyt estämässä liittymisen.
In light of this obligation it is alarming that the accession is currently being sidetracked by political objections from the UK and France.