natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On kuitenkin yhtä tärkeää vahvistaa työttömyysasteita koskevia yleisiä tavoitteita, sillä on aivan mahdollista parantaa työllisyysastetta ilman, että työttömyysaste laskee esimerkiksi siinä tapauksessa, että naiset siirtyvät työmarkkinoille tai ikääntyneempi väestö päättää lykätä eläkkeelle siirtymistä.
It is however equally important to have overarching targets for unemployment rates, because it is perfectly possible to have improving employment rates without any reduction of unemployment, for instance when women enter the labour market or when elderly decide to postpone their retirement.
Työn laadun parantaminen
Work of good quality.
Koska Lissabonin strategia koskee tietoon perustuvaa taloutta, on erittäin tärkeää korostaa työn laatua.
Given the Lisbon strategy for an expansive knowledge economy it is of decisive importance to stress the quality ambition.
Maailman markkinat ovat täynnä halpatyövoimaan perustuvaa tuotantoa ja niinpä EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi valittava korkealuokkainen tuotanto, joka perustuu laadukkaisiin työpaikkoihin laadukkaissa yrityksissä, joissa on hyvä johto, tehokas organisointi ja korkea tuottavuus, mutta myös rakentavaa työmarkkinaosapuolten, joiden oikeudet on selkeästi määritelty, välistä vuoropuhelua.
In a world market replete with cheap-labour based production the EU and its Member States should opt for high quality production based on jobs of good quality in firms and workplaces of high quality, with good management, efficient organisation and a high level of productivity and, last but not least, a constructive social dialogue between social partners whose rights are well defined.
Sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja osallisuus
Social cohesion and inclusion
Ranskalainen sosiologi Emile Durkheim on todennut, että sopimus – esimerkiksi liike- tai työsopimus – on toimiva ainoastaan, jos osapuolet ovat yhtä mieltä sen synnyttämistä velvoitteista ja jos he luottavat toinen toisiinsa riittävässä määrin.
The French sociologist Emile Durkheim pointed out that a contract - like the business contract and the labour contract – is workable only to the extent that the parties have a common understanding of its obligations and if they have a sufficient level of trust for one another.
Työmarkkinat perustuvat yhteiskunnallisiin instituutioihin, kuten työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, sukupuolten tasa-arvoa koskevaan sopimukseen ja alueellista solidaarisuutta koskevaan periaatteeseen.
The labour market rests on social institutions such as the social dialogue partnership, the gender equality contract and the principle of territorial solidarity.
Nämä muodostavat perustan sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, mikä puolestaan mahdollistaa sen, että teolliset ristiriidat voidaan selvittää neuvottelemalla, naisten työllisyysastetta voidaan kasvattaa samalla, kun työ- ja perhe-elämä sovitetaan yhteen ja alueellisia ja paikallisia työllisyysongelmia voidaan käsitellä.
These are the foundations of social cohesion which make it possible to negotiate industrial conflicts, to expand the female employment rate while at the same time reconciling work and family life and to deal with regional and local employment disparities.
Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ansiosta on olemassa laaja poliittinen konsensus sosiaalisen osallisuuden sisällyttämisestä yhdeksi Euroopan työllisyysstrategian prioriteetiksi.
It is due to this social cohesion that there is a broad political consensus to place social inclusion as one of the priorities of the EES.
Epäsuotuisassa asemassa oleville – joko ammattitaidon puutteen, henkilökohtaisen vamman, syrjäisellä seudulla asumisen, etnisen syrjinnän tai muiden tekijöiden vuoksi – olisi annettava heidän tarvitsemaansa poliittista tukea, jotta heille tarjottaisiin mahdollisuuksia työhön, toimeentuloon ja sosiaaliseen hyväksyntään.
People at a disadvantage, be it due to lack of occupational skills, personal disabilities, habitation in peripheral regions, ethnic discrimination or other factors, should be given the political support needed to provide them with work opportunities, income and social acceptance.
Aktiiviset toimenpiteet
Activation policies
Olemme tottuneet pitämään yksittäisiä henkilöitä politiikan kohteina, mutta on olemassa myös mielenkiintoinen suuntaus, jossa keskitytään erityisiin tilannetyyppeihin.
We have been used to seeing individual persons as policy objects, but there is an interesting tendency to focus instead on specific kinds of situations.
Suurin osa työllisyysongelmista syntyy siirtymävaiheissa, joita ovat muun muassa siirtyminen koulusta työelämään, kotityöstä palkkatyöhön, maaseudulta kaupunkialueille ja työelämästä eläkkeelle.
The large part of all employment problems arise in transitions, such as going from school to regular employment, from household work to employed work, from rural regions to urban areas and from regular work to retirement.
Näitä neljää siirtymäkautta käsitellään jäsenvaltioissa eri tavoin ja usein ilman, että tilanteiden välille tehdään riittävä ero.
These four transitions are handled with varying success in the Member States and often without distinguishing sufficiently between the situations.
Tarvitaanko jossakin tietyssä tilanteessa opetusta ja koulutusta, joustavia työjärjestelyjä, taloudellisia kannustimia vai joitakin muita toimia?
Is it education and training, or flexible working arrangements, or economic incentives, or other measures that are needed in the respective situation?
Tällä alalla on mahdollista saada aikaan huomattavia parannuksia ja suuntaviivat ovat askel oikeaan suuntaan.
Considerable improvement is possible here and the guidelines point in the right direction.
Työpaikkojen luomisen kannustaminen
Job creation policies.
Aktiivisia toimenpiteitä on luonnollisesti täydennettävä erilaisilla työpaikkojen luomista kannustavilla toimilla.
Needless to say activation policies must be balanced with a variety of job creation policies.
Euroopan työllisyysstrategian vallitsevana lähestymistapana on ollut yrittäjyyden ja pk-yritysten tukeminen.
The dominant approach in the EES has been to support entrepreneurship and SMEs.
Esittelijä kannattaa näitä politiikkoja, mutta pitää kiinni siitä, että niiden on oltava Lissabonin strategian mukaisia ja painotettava laatua ja tuottavuutta.
The rapporteur is in favour of such policies, but insists that they must be compatible with the Lisbon strategy and its emphasis on quality and productivity.
Euroopassa on paljon pieniä yrityksiä, jotka perustuvat alhaisiin työvoimakustannuksiin ja alhaiseen tuottavuuteen ja joilla on hyvin rajalliset kasvumahdollisuudet.
We have a very large number of small firms in Europe which are based on low labour costs and low productivity, which have little growth capacity.
Uusilla tällaisilla yrityksillä on huonot menestymisennusteet ja ne, jotka onnistuvat pysymään toiminnassa, synnyttävät vain vähän lisäarvoa taloudelle yleensä.
New such enterprises have poor survival rates and those which do survive often produce little value added to the economy as a whole.
Näin ollen politiikkojen on oltava valikoivia.
Therefore our policies have to be selective.
Meidän olisi tuettava yrittäjiä ja yrityksiä, jotka perustuvat asiantuntemukseen, joilla on kasvumahdollisuuksia ja jotka suuntautuvat laatutuotteiden markkinoille.
We should support entrepreneurs and enterprises which are based on competence, have growth ambitions and are oriented towards quality product markets.
Tämä tarkoittaa suoraan sanottuna sitä, että prioriteettiasemaa ei tulisi antaa sellaisten yritysten luomiselle, joilla on alhainen tuottavuus, jotka maksavat alhaisia palkkoja, jotka eivät voi maksaa kilpailijoiden maksamia veromääriä ja joiden tärkein liikeidea on halpatyövoiman hyödyntäminen.
This means, to say it bluntly, that we should not give priority to the creation of firms which have low productivity, pay low wages, cannot afford the tax levels which are paid by competitors, and whose main business idea is to exploit cheap labour.
Emme halua tukea työpaikkoja, jotka komission vahvistamien kymmenen laatu-ulottuvuuden mukaan edustavat alhaista laatua.
We do not want to promote jobs which according to the 10 quality dimensions worked out by the Commission are likely to be of low quality.
Yksittäisillä työnantajilla on luonnollisesti kiusaus vastata taloudelliseen stagnaatioon alhaisilla palkkamenoilla ja laadun laskemisella tuotantokustannusten leikkaamiseksi, mutta jos useat työnantajat joutuvat menemään tähän suuntaan, tuloksena on laadun laskeminen, kysynnän supistuminen ja talous- ja työllisyystilanteen yleinen heikkeneminen.
For the individual employer it is of course tempting to meet economic stagnation with wage cost and quality reduction programs to cut production costs, but if many employers feel forced to go in this direction, the result will be reduced quality, shrinking demand and a generally weakened economy and employment situation.
Näin ollen poliitikkojen vastuulla on perustan luominen rakentaville mukautumistavoille ja tukipolitiikkojen muotoilu, jotka tarjoavat kannustimia kestäville laatutuotanto-ohjelmille.
Thus it must be a responsibility for the politicians to create the basis for more constructive modes of adaptation and to support policies which provide incentives for sustainable quality production programs.
On rauhoittavaa nähdä, että pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa tuetaan näitä laatu-ulottuvuuksia ja pyydetään rakentavia yritysten tukitoimia.
It is comforting to see that "The European Charter for Small Enterprises" supports these kinds of quality aspects and asks for constructive business support policies.
Euroopan työllisyysstrategian keskittyminen yksittäisiin yrittäjiin ja pk-yrityksiin on liian kapea-alaista.
However, the focus on individual entrepreneurship and SMEs in the EES is too narrow.
Suuri osa Euroopan työpaikoista on suurissa yrityksissä ja niinpä työpaikkojen luomista koskevien strategioiden on sisällettävä myös ne.
A large part of the employment in Europe is in large corporations and job creation strategies must include these as well.
Komission teollisuuspolitiikkaa koskeva lähestymistapa (C5-0153-03) ei mainitse työllisyyttä juuri ollenkaan, joten työllisyydestä vastaavan pääosaston on selkeästi tehtävä aloitteita.
The Commission approach to industrial policies (C5-0153-03) has next to nothing to say about employment, so here is a clear need for DG employment to take initiatives.
Tarvitsemme vastaavasti myös julkista sektoria varten erityisen työllisyyspolitiikan, johon on kytketty julkisen sektorin tuotannon nykyaikaistamista koskevat toimet.
Similarly do we need special employment policies for the public sector, connected to the policies for the modernization of public service production.
Myös tällä alalla on valittavana joko säästö- ja supistustoimet tai innovatiiviset, laatuun perustuvat yleishyödyllisten palvelujen parannus- ja laajennustoimet.
Also here there is a choice between saving and downsizing policies and innovative, quality based policies for the improvement and expansion of services of general interest.
Tämä on tärkeä haaste Euroopan työllisyyspolitiikalle.
This is an important challenge for the future of the EES.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös paikallisiin ja alueellisiin kehitysstrategioihin.
Particular emphasis should be given also to local and regional development strategies.
Kaikki työpaikat ovat eräässä mielessä paikallisia ja monet niistä tarjoavat hyödykkeitä ja palveluja paikallisille ja alueellisille markkinoille, jotka ovat vähemmän herkkiä suhdannevaihteluille ja makrotaloudellisille vaihteluille.
All jobs are in a sense local and many of them provide goods and services for local and regional markets, which tend to be less sensitive to business cycles and macro-economic ups and downs.
Toteutus tapahtuu jäsenvaltioissa.
Implementation takes place in the Member States.
Ensimmäinen edellytys on Euroopan työllisyysstrategian kytkeminen kansallisiin työllisyyspolitiikkoihin, joita koskevat ehdotukset tulevat hallituksilta ja jotka parlamentit hyväksyvät.
The first necessity is to connect the EES to the national employment policies, which are proposed by governments and adopted by parliamentary assemblies.
Nykyään parlamentit ovat lähes kokonaan Euroopan työllisyysstrategiaa koskevan prosessin ulkopuolella.
Today the parliaments are virtually excluded from the EES process .
Tämä tarkoittaa, että Euroopan työllisyysstrategiaa ei käsitellä ollenkaan kansallisista työllisyysbudjeteista päätettäessä.
This means that the EES is not considered when the national employment budgets are decided.
Komissio ehdottaa asiaankuuluvien parlamentaaristen elinten tiivistä osallistumista, mutta esittelijä haluaa olla tarkempi, ja ehdottaa, että suuntaviivoihin olisi sisällytettävä jäsenvaltioille esitettävä suositus, jonka mukaan niiden parlamenttien olisi keskusteltava kansallisista toimintaohjelmista ja hyväksyttävä ne.
The Commission proposes “close involvement of relevant parliamentary bodies”, but the rapporteur wants to be more precise and suggests that the guidelines should contain a recommendation to the Member States that their parliaments should discuss and adopt the National Action Plans.
Jäsenvaltioiden sisällä keskushallinto voi olla kaukana alueellisista ja paikallisista toimista.
Inside the Member States there may be long distances from central government to regional and local activities.
Näin ollen alhaalta ylös -suuntautuville lähestymistavoille on suuri kysyntä, jotta paikallinen ja alueellinen asiantuntemus ja sitoutuminen talouskehitykseen ja työllisyyden kasvuun saadaan aktivoitua.
There is a tremendous need for bottom-up approaches to mobilize local and regional competence and commitment for economic development and employment growth.
Olisi hyvin hyödyllistä, mikäli avoin koordinointimenetelmä ei olisi olemassa yksinomaan eurooppalaisen yhteistyön muodossa, vaan myös jäsenvaltioissa keinona tehdä hallinnosta avoimempaa ja ottaa käyttöön vertaisarvioinnit, parhaiden käytäntöjen vertailut, horisontaalinen viestintä ja muut interaktiivisen oppimisstrategian keinot.
It would be very useful if the OMC was not only existing in the thin air of European cooperation, but also inside the Member States, as a means to open the administration and introduce things like peer reviews, best practice comparisons, horizontal communication and other elements of interactive learning strategies.
Uusien jäsenvaltioiden on omaksuttava työllisyyttä koskevat suuntaviivat osana yhteisön säännöstöä.
The new Member States will have to take over the employment guidelines as part of the acquis.
Se tulee olemaan ongelmallista niille, mutta ei sen vaikeampaa kuin muiden alojen säännöstön omaksuminen.
This will be problematical for them, but not more so in the field of employment than in other policy fields.
Laajentuminen tuo kuitenkin mukanaan uusia vaikeuksia Euroopan työllisyyspolitiikkaan, jotka koskevat sekä politiikan sisältöä että metodologiaa.
For the EES, however, the enlargement will bring some new difficulties, both with regard to policy substance and in terms of methodology.
On kohdattava uusia markkinatilanteita, koordinointistrategiat on mukautettava uuteen tilanteeseen ja on kohdattava politiikan suuntaamista koskevia uusia haasteita.
New labour market situations will have to be faced, the policy coordination strategies will have to be adapted to the new situation, and new challenges with respect to policy orientation may have to be faced.
Komissio on päättänyt olla käsittelemättä näitä kysymyksiä käsiteltävänä olevassa suuntaviivoja koskevassa ehdotuksessa, vaikka sen on tarkoitus pysyä lähes muuttumattomana seuraavat kolme vuotta.
The Commission has chosen not to address these questions in the present guidelines proposal even though it is supposed to be largely unaltered for the coming three years.
Näitä kysymyksiä on käsiteltävä muissa yhteyksissä.
They do have to be addressed in other contexts.
28. toukokuuta 2003 LOPULLINEN A5-0188/2003
28 May 2003 FINAL A5-0188/2003
rakenteellisesti epäsuotuisassa asemassa olevista alueista (saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet) osana koheesiopolitiikkaa ja sen institutionaalisia näkökohtia
on structurally disadvantaged regions (islands, mountain regions, regions with low population density) in the context of cohesion policy, and their institutional prospects
314.752 SISÄLTÖ
314.752 CONTENTS
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 4. heinäkuuta 2002, että aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnalle on annettu lupa laatia työjärjestyksen 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö rakenteellisesti epäsuotuisassa asemassa olevista alueista (saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet) osana koheesiopolitiikkaa ja sen institutionaalisia näkökohtia.
At the sitting of 4 July 2002 the President of Parliament announced that the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism had been authorised to draw up an own-initiative report, pursuant to Rule 163 of the Rules of Procedure, on structurally disadvantaged regions (islands, mountain regions, regions with low population density) in the context of cohesion policy, and their institutional prospects.
Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta nimitti kokouksessaan 20. tammikuuta 2003 esittelijäksi José Javier Pomés Ruizin.
The Committee on Regional Policy, Transport and Tourism appointed José Javier Pomés Ruiz rapporteur at its meeting of 20 January 2003.
Valiokunta käsitteli mietintöluonnosta kokouksessaan 18. helmikuuta, 23. huhtikuuta ja 20.–21. toukokuuta 2003.
It considered the draft report at its meetings of 18 February 2003, 23 April 2003 and 20‑21 May 2003.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 33 puolesta, 3 vastaan ja 17 tyhjää.
At the last meeting it adopted the motion for a resolution by 33 votes to 3, with 17 abstentions.
Mietintö jätettiin käsiteltäväksi 28. toukokuuta 2003.
The report was tabled on 28 May 2003.
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS rakenteellisesti epäsuotuisassa asemassa olevista alueista (saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet) osana koheesiopolitiikkaa ja sen institutionaalisia näkökohtia (2002/2119(INI))
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on structurally disadvantaged regions (islands, mountain regions, regions with low population density) in the context of cohesion policy, and their institutional prospects (2002/2119(INI))
– ottaa huomioon 7. marraskuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta "Taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä ensimmäinen väliraportti" Hyväksytyt tekstit P5_TA-PROV(2002)0535. ,
– having regard to its resolution of 7 November 2002 on the first progress report from the Commission on economic and social cohesion Texts adopted P5_TA-PROV(2002)0535. ,
– ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen 154 artiklan,
– having regard to Article 154 of the EC Treaty , as amended by the Treaty of Amsterdam,
– ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen 158 artiklan ja sopimukseen liitetyn julistuksen nro 30,
– having regard to Article 158 of the EC Treaty, as amended by the Treaty of Amsterdam, in conjunction with Declaration (No 30) annexed to the latter Treaty,
– ottaa huomioon oikeudellisen yksikkönsä 27. heinäkuuta 1998 antaman lausunnon SJ218/98, jossa selvennetään 158 artiklan tulkintaa,
– having regard to the opinion of its Legal Service of 27 July 1998 (SJ218/98), which clarifies the interpretation of Article 158 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 162 artiklan,
– having regard to Article 162 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon joulukuussa 2000 pidetyn Nizzan Eurooppa-neuvoston päätelmät (55 kohta ja julistus J),
– having regard to the conclusions of the December 2000 Nice European Council (point 55 and declaration J),
– ottaa huomioon 30. tammikuuta 2003 annetun komission tiedonannon "Taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä toinen väliraportti" (KOM(2003) 34),
– having regard to the Commission communication of 30 January 2003 (COM(2003) 34) entitled ‘Second progress report on economic and social cohesion’,
– ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon Euroopan unionin vuoristoalueiden tulevaisuudesta,
– having regard to the opinion of the Economic and Social Committee on ‘The future of upland areas in the EU’,
– ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 annetut asetukset N:o 1260/1999, N:o 1264/1999, N:o 1265/1999 ja 12. heinäkuuta 1999 annetun asetuksen N:o 1783/1999 EY:n rakennerahastoista,
– having regard to the EC Structural Fund regulations 1260/1999, 1264/1999 and 1265/1999 of 21 June 1999 and 1783/1999 of 12 July 1999,
– ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ( A5‑0188/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism ( A5-0188/2003 ),
A. ottaa huomioon, että koheesio on yksi unionin strategisista tavoitteista, koska sen päämääränä on koko unionin harmoninen ja yhdenmukainen kehitys poistamalla tekijöitä, jotka jarruttavat kehitystä olivatpa ne sosioekonomisia, historiallis-yhteiskunnallisia tai luonnonoloista ja pinnanmuodostuksesta johtuvia alueiden kilpailukykyä heikentäviä seikkoja,
A. whereas cohesion is one of the Union’s strategic objectives, aimed at securing its harmonious and homogenous overall development, in particular by removing factors which slow down development, whether for socio-economic reasons, as a result of historical conditions , or because of natural characteristics which undermine the competitiveness of the areas concerned,
B. ottaa huomioon, että alueellisen taloudellisen ja sosiaalisen koheesion periaatteen taloudellisena ja sosiaalisena tavoitteena on yhdistää unionin alue siten, että sillä on monta keskusta ja kaikille alueille varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet,
B. whereas the principle of regional economic and social cohesion, as regards its economic and social aspects, is designed to form Union territory into a polycentric whole making for equal opportunities for all regions,
C. ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla on saavutettu yleensä ottaen positiivisia tuloksia, kuten komission toisesta kertomuksesta käy ilmi, mutta katsoo, että nämä tulokset eivät saa peittää alleen vielä avoimia ongelmia ja tarvittavia korjauksia,
C. whereas, although cohesion policy has so far achieved generally favourable results, as illustrated by the Commission's second report, these should not be allowed to conceal the problems still outstanding and the remedies needed,
D. katsoo, että unioni tarvitsee laajentumisen jälkeen vielä tehokkaampaa koheesiopolitiikkaa, koska 25 jäsenvaltion yhteisössä erot ovat huomattavasti suurempia,
D. whereas, following enlargement, the Union will require a still more effective cohesion policy, given the vastly greater disparities there will be in a Community of 25 Member States,
E. katsoo, että lähitulevaisuudessa uusien jäsenvaltioiden jälkeenjääneille alueille on annettava taloudellista tukea, mutta unohtamatta nykyisten tukialueiden ongelmia ja jälkeenjääneisyyttä kehityksestä, erityisesti nykyisillä tavoite 1 -alueilla ja siellä, missä ongelmat ovat pysyviä eikä niitä voi todellakaan ratkaista muutetuilla tilastoilla,
E. whereas in the immediate future, financial support should be provided to help backward areas in the new Member States without overlooking the problems and delayed development of currently eligible areas, particularly those with permanent handicaps and existing Objective 1 areas, which will certainly not be overcome by juggling with statistics,
F. ottaa huomioon komission 5. toukokuuta 2003 julkistaman tutkimuksen saaristoalueista,
F. having regard to the Commission’s study of island regions of 5 May 2003,
G. katsoo, että koheesiopolitiikan pitää päästä jäykistä BKT-prosenteilla mitattavista kriteereistä ja otettava mukaan myös muita alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä haittaavia pysyviä rakenteellisia seikkoja ilmentäviä kriteereitä,
G. whereas cohesion policy must go beyond narrow economic criteria measured as a percentage of GDP and likewise encompass criteria that factor in the permanent structural features which hamper the economic and social development of the regions,