natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Schengen-yhteistyön onnistumista voidaan selittää sillä, että samalla kun henkilöiden vapaan liikkuvuuden alueen luomisessa on edistytty myös tarpeellisia toimia tämän alueen asianmukaisen turvallisuustason takaamiseksi on toteutettu.
Schengen has, however, been a success, thanks to the fact that the ongoing establishment of the area of free movement of persons has been constantly accompanied by the progressive introduction of the compensatory measures required in order to guarantee an adequate level of security within that area.
Schengen-yhteistyön onnistuminen ilmenee sen jatkuvasta laajenemisesta; siihen kuuluu 13 yhteisön jäsenvaltiota - Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät kuulu mukaan - ja kaksi yhteisön ulkopuolista valtiota: Islanti ja Norja.
That the success of Schengen cooperation has been positively triumphant is reflected in the way it has been successively extended and now covers 13 of the Member States (the exceptions being the UK and Ireland) and two non-Member countries, namely Iceland and Norway.
Euroopan yhtenäisyysasiakirja vuodelta 1986 vahvisti edelleen yhteisen rajattoman alueen luomista mutta oli ensisijaisesti suuntautunut yhtenäismarkkinoiden luomiseen.
The 1986 Treaty establishing the Single European Act laid another of the bases for the establishment of an 'internal area without frontiers', a step taken at Community level, whose salient characteristic was the creation of a Single Market.
Vasta Maastrichtissa 7. helmikuuta 1992 allekirjoitetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulon ja oikeus- ja sisäasioita koskevan hallitustenvälisen yhteistyön, johon kaikki 15 jäsenvaltiota osallistuvat (vaikka kolme jäsenvaltiota, Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Tanska, osallistuvat vain siinä määrin kuin Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa niiden osalta on vahvistettu) aloittaminen saivat aikaan sen, että henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta kysymyksestä tuli sellainen asia, jonka kaikkia ulottuvuuksia unionin toimielinten oli käsiteltävä.
It was not until the Treaty of European Union was signed in Maastricht on 7 February 1992, and intergovernmental cooperation on justice and internal affairs was introduced, involving all 15 Member States (although the position of the UK, Ireland and Denmark comes under the 'variable' heading embodied in the protocols on their position annexed to the Treaty of Amsterdam), that the freedom of movement of persons became an issue which had to be dealt with by the Union's institutions in all its complexity and all its aspects.
Kuitenkin vasta 2. lokakuuta 1997 allekirjoitetulla Amsterdamin sopimuksella voimaantulleiden muutosten myötä on saavutettu todella merkittäviä edistysaskeleita Euroopan unionin kolmannen pilarin asioissa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisella.
It was not until 2 October 1997, when the changes introduced by the Amsterdam Treaty came into force, that there was any really significant progress within the EU's 'third pillar', with the setting up of an area of freedom, security and justice.
On kaksi erillistä yhteistyöaluetta, jotka ovat kehittyneet rinnakkain mutta toisistaan riippumatta.
There have, therefore, been two separate processes which have developed independently and in parallel.
Schengen-yhteistyö on muotoiltu kokeiluhankkeen luonteisesti, ja sen olennainen osa on poliisiyhteistyö, jolla pyritään tarkastusten lakkauttamiseen yhteisillä rajoilla, ja siihen liittyy täydentäviä toimia laittoman maahanmuuton ja huumeaineiden kaupan torjumiseksi.
Schengen Cooperation was conceived of as a laboratory for experimentation, and basically consisted of police cooperation, with a view to eliminating controls at internal borders, but backed up by compensatory measures to combat illegal immigration and drug trafficking, and improve external border controls.
Oikeusasioita koskeva Schengen-yhteistyö keskittyy luovuttamispyyntöjen nopeaan käsittelyyn Schengenin tietojärjestelmän avulla.
In the field of cooperation between courts, Schengen has concentrated its efforts on ensuring that quests for extradition are rapidly dealt with by means of the Schengen Information System (SIS).
EU:n poliisi- ja rikosoikeudellisella yhteistyöllä on kuitenkin muita kunnianhimoisempia tavoitteita, kuten kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunta sekä säännösten ja määräysten lähentäminen.
In contrast, police and court cooperation on penal matters within the Union has much more ambitious aspirations, e.g. to fight transnational organised crime, and bring about the approximation of legal and statutory provisions.
Kaikesta huolimatta ovat Schengen-yhteistyö ja kolmannen pilarin asioita koskeva yhteistyö sulautuneet toisiinsa.
The various forms of cooperation carried out within the Schengen framework, and 'third pillar cooperation' have seen very different results in their parallel treatment of matters such as visa policy, rules on crossing external borders, asylum and readmission policies, extradition, etc..
Viisumipolitiikkaa, ulkorajojen ylittämistä koskevia määräyksiä, turvapaikka- palauttamis- ja luovuttamispolitiikkaa jne. on käsitelty kahden eri yhteistyön puitteissa, minkä tuloksena on syntynyt useita normiarvoltaan hyvin erilaisia oikeudellisia välineitä kolmannessa pilarissa ja joukko käytännöllisiä ja toimintaa koskevia päätöksiä "Schengenin" puitteissa.
Under the third pillar, the result as been a body of legal instruments of varying degrees of bindingness, while within the Schengen framework, we find decisions of a practical and operative nature.
Tästä johtuen kysymys henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja siten myös tarkastusten lakkauttamisesta ulkorajoilla tuli jokseenkin salaiseksi, ja vain muutamat tämän alan asiantuntijat saivat tietää siitä.
This means that the issue of freedom of movement and, in consequence, the elimination of controls at external borders, was a secret matter, the exclusive preserve of outstanding specialists on the problem.
Siksi perustamissopimusten tarkistamiseksi kokoon kutsuttu hallitustenvälinen konferenssi päätti sisällyttää Schengenin säännöstön osaksi Euroopan unionia, minkä tavoitteena oli politiikkojen yksinkertaistaminen ja suurempi avoimuus sekä Euroopan unionin henkilöiden vapaan liikkumisen nopeampi kehittyminen sekä henkilöiden ja tavaroiden turvallisuuden edistäminen.
For that reason, the Intergovernmental Conference in charge of revising the Treaties decided to integrate the 'Schengen acquis ' within the EU framework, with the aim of simplifying the policies and making them more transparent, and achieving significant progress on the freedom of movement of persons and the security of persons and property.
Amsterdamin sopimukseen liitettyjen pöytäkirjojen joukossa järjestyksessä toinen pöytäkirja koskee Schengenin säännöstön sisällyttämistä osaksi Euroopan unionia.
Accordingly, Annex II to the Amsterdam Treaty deals with 'integrating the Schengen acquis into the framework of the European Union.
Tämän pöytäkirjan liitteen mukaan Schengenin säännöstö koostuu seuraavista osista:
The annexe to this protocol states that the Schengen acquis comprises:
a) edellä mainittujen viiden EU:n perustajajäsenvaltion Schengenissä 14 päivänä kesäkuuta 1985 allekirjoittama sopimus
(a) the agreement signed in Schengen on 14 June 1985 by the five founding countries;
b) samojen viiden jäsenvaltion Schengenissä 19 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoittama yleissopimus edellä mainitun sopimuksen soveltamisesta
(b) the convention signed in Schengen on 19 June 1990 by the same countries implementing the Agreement;
c) vuoden 1985 sopimusta sekä sen soveltamisesta tehtyä vuoden 1990 yleissopimusta koskevat liittymispöytäkirjat ja -sopimukset, jotka on tehty Italian (1990), Espanjan ja Portugalin (1991), Kreikan (1992), Itävallan (1995) sekä Tanskan, Suomen ja Ruotsin (1996) kanssa, mukaan lukien niihin liittyvät päätösasiakirjat ja julistukset.
(c) the Accession Protocols and Agreements to the 1985 Agreement and the 1990 implementation convention signed with Italy (1990), Spain and Portugal (1991), Greece (1992), Austria (1995) and Denmark, Finland and Sweden (1996), with the related Finals Acts and declarations;
d) vuoden 1990 soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen mukaisesti perustetun toimeenpanevan komitean (eräänlainen lakia säätävä elin) tekemät päätökset ja julistukset.
(d) the decisions and declarations adopted by the Executive Committee established by the 1990 implementation convention, as well as other acts adopted.
Pöytäkirjan mukaan joidenkin jäsenvaltioiden välillä vuonna 1990 alkanutta yhteistyötä tiivistetään uuden sopimuksen mukaisesti ja Schengenin säännöstö sisällytetään osaksi Euroopan unionia.
The Protocol itself states that the cooperation between certain Member States since 1990 is now to become 'closer cooperation' within the meaning of that term in the new Treaty and the Schengen acquis is integrated into the framework of the European Union.
IV NORJAN JA ISLANNIN OSALLISTUMINEN
THE ASSOCIATION OF NORWAY AND ICELAND
Tanska, Ruotsi, Suomi, Norja ja Islanti perustivat 12. heinäkuuta 1957 pohjoismaisen passiunionin, joka on edelleen voimassa ja koskee passitarkastusten lakkauttamista viiden pohjoismaan yhteisillä rajoilla ja vapaata liikkuvuutta.
In Copenhagen on 12 July 1957, Denmark, Sweden, Finland, Norway and Iceland set up the Nordic Passport Union, which remains in force, eliminating passport controls at the internal borders of the five Nordic countries and establishing freedom of movement.
Kun Tanska, Ruotsi ja Suomi allekirjoittivat sopimuksen osallistumisestaan Schengen-yhteistyöhön, esimerkiksi Ruotsin rajasta tuli ulkoraja Schengenin puitteissa, mikä oli ristiriidassa pohjoismaisen passiunionin mukaisten sitoumusten kanssa, joiden perusteella mitään tarkastuksia ei ollut Ruotsin ja Norjan välisellä rajalla.
This meant that in 1996, when Denmark, Sweden and Finland signed the agreement on Schengen cooperation, Sweden, for example, became an external frontier within the ‘Schengen’ set-up, incompatible with the undertakings incumbent on the Nordic Passport Union, which had allowed the elimination of internal frontier controls between Sweden and Norway, which left the latter obliged to carry out external frontier controls.
Norjan oli siten pakko tehdä tarkastukset tällä ulkorajalla, ja Ruotsi toivoo tilanteen jatkuvan ennallaan.
Sweden does not wish this situation to change.
Näistä syistä Norjan ja Islannin on liityttävä valtioiden väliseen Schengen-yhteistyöhön.
These reasons explain the need for Norway and Iceland to become part of the intergovernmental ‘Schengen’ cooperation arrangements.
Tämä johti Schengenin sopimusten osapuolina olevien 13 jäsenvaltion ja Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamiseen Luxemburgissa 19. joulukuuta 1996.
An association between thirteen Schengen signatory Member States and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway was therefore signed on 19 December 1996 in Luxembourg.
Sopimusehtojen mukaan Norja ja Islanti voivat osallistua päätöksentekoon, ilmaista näkökantansa ja esittää ehdotuksia, mutta niillä ei ole äänioikeutta.
Association status allows these countries to take part in the decision-making procedure, express their points of view and submit proposals, although they do not have a right of vote.
Niiden on kuitenkin pantava täytäntöön kaikki hyväksytyt päätökset.
They are also obliged to implement any decision adopted.
Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan Schengenin sopimukset allekirjoittaneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on kuitenkin tehtävä EU:n institutionaalisissa ja oikeudellisissa puitteissa.
However, with the entry into force of the Amsterdam Treaty, cooperation between the EU Schengen signatory Member States now has to be carried out within the institutional and legal framework of the European Union.
Tästä syystä Norja ja Islanti olivat pyytäneet niiden osallistumisen hallitustenvälisen luonteen säilyttämistä kun niiden assosiaatiosopimuksesta neuvoteltiin Amsterdamin sopimukseen liitetyn Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti.
Faced with this degree of integration, Norway and Iceland asked for the intergovernmental nature of their association status to be upheld in the negotiations on the new association agreement provided for in Article 6 of the Schengen Protocol discussed at length above.
Perustettiin sekakomitea, jonka jäseninä ovat Islannin ja Norjan hallitusten, neuvoston ja komission edustajat.
A Mixed Committee comprising representatives of the Iceland and Norwegian governments and of the EU’s Council and Commission has been set up.
V Ruotsin kuningaskunnan aloite sen vahvistamisesta, mitkä yksinkertaistetusta menettelystä luovuttamisessa vuonna 1995 tehdyn yleissopimuksen ja luovuttamisesta vuonna 1996 tehdyn yleissopimuksen määräyksistä ovat Schengenin säännöstön kehittämistä
V. THE INITIATIVE OF THE KINGDOM OF SWEDEN DETERMINING WHICH PROVISIONS OF THE 1995 CONVENTION ON SIMPLIFIED EXTRADITION PROCEDURE AND OF THE 1996 CONVENTION RELATING TO EXTRADITION CONSTITUTE DEVELOPMENTS OF THE SCHENGEN ACQUIS
Tällä aloitteella on seuraavat olennaiset tavoitteet:
The purpose of this initiative is basically twofold:
a) määritellä, että yksinkertaisesta menettelystä luovuttamisessa 10 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyn yleissopimuksen kaikki määräykset sekä luovuttamisesta 27 päivänä syyskuuta 1996 tehdyn yleissopimuksen 2 , 6, 8, 9 ja 13 artikla ovat Schengenin säännöstön kehittämistä ja ovat siksi sovellettavissa Islannin tasavaltaan ja Norjan kuningaskuntaan näiden maiden assosiaatiosopimusten mukaisesti
(a) on the one hand, to determine that all the provisions of the EU Convention of 10 March 1995 on a simplified extradition procedure, and Articles 2, 6, 8, 9 and 13 of the EU Convention of 27 September 1996 relating to extradition between the Member States constitute developments of the Schengen acquis , and are therefore applicable to the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway, in accordance with the Agreement on the Association of the EU with these countries.
b) määrätä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 66 artiklan kumoamisesta yksinkertaistetusta menettelystä tehdyn yleissopimuksen tullessa voimaan ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 61 artiklan, 62 artiklan 1 ja 2 kohdan, 63 ja 65 artiklan kumoamisesta, kun luovuttamista koskeva yleissopimus tulee voimaan.
(b) and on the other hand, to provide for the abrogation of Article 66 of the Convention implementing the Schengen Agreement once the Simplified Extradition Convention comes into force, and of Article 61, Article 62(1) and (2), Article 63 and Article 65 of the Convention implementing the Schengen Agreement once the Extradition Convention comes into force.
On syytä muistaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet näitä kahta luovuttamista koskevaa yleissopimusta, vaikka niiden allekirjoittamisesta on kulunut jo jonkin aikaa, joten ne eivät ole tulleet voimaan kaikissa jäsenvaltioissa.
It should be borne in mind that neither of the Extradition Conventions, despite the length of time that has passed, has been ratified by all the Member States and is therefore in force for them all.
Belgia, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg eikä Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole ratifioineet kumpaakaan näistä yleissopimuksista, ja Ruotsi on ratifioinut yksinkertaistettua menettelyä koskevan yleissopimuksen mutta ei luovuttamista koskevaa yleissopimusta.
Neither Belgium, nor France, nor Ireland, nor Italy, nor Luxembourg, nor the UK has ratified either of the two Conventions, and Sweden, which has ratified the Simplified Extradition Convention, has not ratified the Extradition Convention.
Kaksi äskettäin tehtyä terrori-iskua ovat valitettavasti myötävaikuttaneet siihen, että 20. syyskuuta 2001 kokoontuneessa oikeus- ja sisäministerineuvostossa hyväksytty ensimmäinen toimenpide oli hyödyntää niin pitkälle kuin mahdollista kummankin yleissopimuksen tarkoittamia mekanismeja ja lyhyellä aikavälillä korvattava EU:ssa käytetty rikollisten luovuttamismenettely yksinkertaisesti terroritekojen ja muiden rikosten tekijöiden siirtämisellä, mikä olisi myös esittelijän useaan otteeseen esittämien ehdotusten ja Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmän 35 mukaista.
Unfortunately, the recent terrorist attacks in the United States meant that the very first measure adopted at the Council of Justice and Home Affairs Ministers of 20 September last was to mobilise to the fullest possible extent the mechanisms provided for in both Conventions, and in the short term, replace the extradition procedure within the Union with a simple procedure for handing over the perpetrators of terrorist acts and other crimes, something your rapporteur has repeatedly called for, and was provided envisaged in Tampere Summit conclusion 35.
Esittelijä suhtautuu hyvin myönteisesti Ruotsin aloitteen sisältöön yleisesti, mutta on kuitenkin tietoinen siitä, että äskettäiset hirveät terrori-iskut ovat johtaneet useisiin poliittisiin päätöksiin, jotka hyvin lyhyellä aikavälillä tekevät voimassa olevat luovuttamista koskevat määräykset vanhentuneiksi.
I hold the overall content of the Swedish initiative in high esteem, but am aware that the recent appalling terrorist attacks have unleashed a whole series of political decisions which will very shortly render all the current legislation on extradition completely obsolete.
Nämä kaksi luovuttamista koskevaa yleissopimusta puretaan ja korvataan yksinkertaisesti tuomioiden keskinäisellä tunnustamisella ja rikollisten siirtämisellä; täten luodaan luovuttamista koskeva yhtenäinen alue.
The two Union Conventions on extradition are going to be swept away and replaced by the straightforward mutual recognition of court sentences and the simple transfer of persons guilty of committing crimes, a step which will create a single European area for extradition.
Esittelijä on näin ollen tehnyt tarkistuksia pelkästään päätöstekstin tekniseksi parantamiseksi ja korostaa olevansa eri mieltä 4 artiklan kohdista (tarkistus 10 ja 11), joissa on toistoa ja jotka ovat kyseenalaisia oikeudellisesta näkökulmasta, koska neuvoston päätös ei ole sellainen oikeudellinen väline, jolla voidaan kumota yleissopimuksen sisältö.
For this reason, almost all my amendments seek to improve the wording of the decision from a technical point of view; I stress that in my view, the two paragraphs of Article 4 (amendments 10 and 11) are both superfluous and, from a legal point of view, dubious, since I do not think that a Council decision is the appropriate legal instrument to derogate the content of a Convention.
24. lokakuuta 2001 LOPULLINEN A5-0372/2001 ***III
24 October 2001 FINAL A5-0372/2001 ***III
Sovittelukomitean hyväksymä yhteinen teksti Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi
on the joint text approved by the Conciliation Committee for a European Parliament and Council Decision establishing a programme of Community action to encourage cooperation between the Member States to combat social exclusion
Parlamentti hyväksyi 16. marraskuuta 2000 pitämässään istunnossa kantansa ensimmäisessä käsittelyssä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi ( KOM(2000) 368 – 2000/0157(COD)).
At the sitting of 16 November 2000 Parliament adopted its position at first reading on the proposal for a European Parliament and Council decision establishing a programme of Community action to encourage cooperation between the Member States to combat social exclusion ( COM(2000) 368 — 2000/0157 (COD)).
Parlamentin puhemies ilmoitti 14. helmikuuta 2001 pidetyssä istunnossa vastaanottaneensa yhteisen kannan ja lähettäneensä sen asiasta vastaavaan työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaan (13740/1/2000 – C5-0046/2001 ).
At the sitting of 14 February 2001 the President of Parliament announced that the common position had been received and referred to the Committee on Employment and Social Affairs (13740/1/2000 — C5-0046/2001 ).
Parlamentti hyväksyi 17. toukokuuta 2001 pitämässään istunnossa tarkistuksia yhteiseen kantaan.
At the sitting of 17 May 2001 Parliament adopted amendments to the common position.
Neuvosto ilmoitti 7. syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, että se ei ollut valmis hyväksymään kaikkia parlamentin tarkistuksia.
By letter of 7 September 2001 the Council stated that it was unable to approve all Parliament's amendments.
Neuvoston puheenjohtaja kutsui yhteisymmärryksessä parlamentin puhemiehen kanssa sovittelukomitean koolle 18. syyskuuta 2001.
The President of the Council, in agreement with the President of Parliament, convened a meeting of the Conciliation Committee on 18 September 2001.
Parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunta hyväksyi 18. syyskuuta 2001 luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi yksimielisesti.
At the meeting of 18 September 2001 the members of the delegation voted unanimously in favour of the results of conciliation.
Äänestykseen osallistuivat seuraavat jäsenet: Renzo Imbeni (varapuhemies ja valtuuskunnan puheenjohtaja), Michel Rocard (työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan puheenjohtaja), Ilda Figueiredo (esittelijä), Regina Bastos, Brian Crowley, Proinsias De Rossa, Carmen Fraga Estévez (Ingo Friedrichin puolesta), Anne-Karin Glase, Stephen Hughes, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elizabeth Lynne, Bartho Pronk ja Anne E.M. Van Lancker (Harlem Désirin puolesta).
The following took part in the vote: Renzo Imbeni, Vice-President and chairman of the delegation; Michel Rocard, chairman of the Committee on Employment and Social Affairs; Ilda Figueiredo, rapporteur; Regina Bastos, Brian Crowley, Proinsias De Rossa, Carmen Fraga Estévez (for Ingo Friedrich), Anne-Karin Glase, Stephen Hughes, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elizabeth Lynne, Bartho Pronk and Anne E.M. Van Lancker (for Harlem Désir).
Sovittelukomitean puheenjohtajat vahvistivat 23. lokakuuta 2001, että yhteinen teksti on hyväksytty uuteen yhteispäätösmenettelyyn sovellettavista käytännön menettelytavoista annetun yhteisen julistuksen EYVL C 148, 28.5.1999, s 1.
On 23 October 2001 the co-chairmen of the Conciliation Committee established that the joint text had been approved, pursuant to paragraph III.8 of the Joint declaration on practical arrangements for the new co-decision procedure, OJ C 148, 28.5.1999, p.
LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä tekstistä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi ( C5‑0439/2001 – 2000/0157(COD))
DRAFT LEGISLATIVE RESOLUTION European Parliament legislative resolution on the joint text approved by the Conciliation Committee for a European Parliament and Council decision establishing a programme of Community action to encourage cooperation between the Member States to combat social exclusion ( C5‑0439/2001 – 2000/0157(COD))
– ottaa huomioon sovittelukomitean hyväksymän yhteisen tekstin ( C5‑0439/2001 ),
– having regard to the joint text approved by the Conciliation Committee ( C5‑0439/2001 ),
– ottaa huomioon komission lausunnon parlamentin tarkistuksista yhteiseen kantaan (KOM (2001) 375 ‑ C5-0319/2001 Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. ),
– having regard to the Commission's opinion on Parliament's amendments to the common position ( COM(2001) 375 — C5-0319/2001 ) OJ C not yet published. ,
– ottaa huomioon sovittelukomiteavaltuuskunnan mietinnön ( A5‑0372/2001 ),
– having regard to the report of its delegation to the Conciliation Committee ( A5‑0372/2001 ),
Komissio esitti 16. kesäkuuta 2000 ehdotuksen yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi.
On 16 June 2000 the Commission submitted a proposal for a decision establishing a programme of Community action to encourage cooperation between Member States to combat social exclusion.