natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä muita toimia komissio aikoo toteuttaa auttaakseen Kreikan viranomaisia käyttämään saamiaan varoja vastaanottovalmiuksien lisäämiseen ja kansainvälistä suojelua tarvitsevien ihmisten olojen kohentamiseen, varmistamaan varojen asianmukaisen käytön ja parantamaan pikaisesti Evrosin kaltaisten säilöönottokeskusten humanitaarista tilannetta?
What further actions will the Commission undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Suullisesti vastattava kysymys O-000042/2012
Question for oral answer O-000042/2012
GUE/NGL -ryhmän puolesta Aihe: Uusi yhteinen kalastuspolitiikka ja vesiviljelyalan kestävä kehittäminen
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The new CFP and sustainable development of the aquaculture sector
Kasvava osuus Euroopassa kulutetusta kalasta tuotetaan vesiviljelyalalla, ja tuonti kolmansista maista on lisääntynyt selvästi.
The aquaculture sector has been accounting for a growing proportion of Europe’s fish consumption, and imports from non-EU countries are, for that reason, rising sharply.
Komissio toteaa yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta koskevassa ehdotuksessaan, että tulevan YKP:n "olisi tuettava vesiviljelyalan kehittämistä ympäristön, talouden sekä sosiaalisten näkökohtien kannalta kestävällä tavalla".
In the common fisheries policy reform proposal, the Commission maintains that the future CFP ‘should support the environmentally, economically and socially sustainable development of the aquaculture industry’.
Tämä edellyttää vahvaa tukea tieteelliseen tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen mieluiten kotoperäisten lajien vesiviljelyssä, jotta voidaan täysimääräisesti hyödyntää toiminnan mahdollisuuksia sekä luoda uusia työpaikkoja, poistaa jäljellä olevat rajoitukset ja vähentää mahdollisimman paljon vesiviljelyn ympäristövaikutuksia.
If this is to happen, substantial support for scientific research and technological development will need to be channelled towards farming, preferably of native species, the aim being to exploit the industry’s potential to the full, creating new jobs, overcoming the present limitations, and minimising the related environmental impacts.
Alan kestävällä kehittämisellä jäsenvaltioissa on taattava elintarvikkeiden tuotannon ja tarjonnan monipuolistaminen sekä parannettava niiden laatua, ja samalla on parannettava myös elintarviketurvaa.
Sustainable development of aquaculture in the Member States should serve to diversify production and the supply of foodstuffs and enhance their quality while making for greater food safety.
Miten YKP voi tukea unionin vesiviljelyalan kehittämistä edellä mainituilla osa-alueilla?
How will the CFP support sustainable development of European aquaculture in the areas mentioned above?
Mitä välineitä tähän tarvitaan?
What means will it employ?
Miten komissio aikoo alaa koskevissa strategisissa suuntaviivoissaan ottaa asiaankuuluvasti huomioon jäsenvaltioiden maantieteelliset, alueelliset, kulttuuriset ja sosioekonomiset erot?
When determining the broad lines of its aquaculture strategy, how will the Commission make the necessary allowance for the specific geographical, territorial, cultural, and socio-economic characteristics of each Member State?
Suullisesti vastattava kysymys O-000043/2012
Question for oral answer O-000043/2012
GUE/NGL -ryhmän puolesta Aihe: Sukupuolten tasapuolinen edustus EKP:n johtokunnassa
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Call for gender-balanced representation on the ECB Executive Board
Naisasiajärjestöt ovat vuosikymmenten ajan korostaneet naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen merkitystä niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla.
For many decades women’s rights organisations across the world have emphasised the importance of gender balance in both the public and private spheres.
On äärimmäisen valitettavaa, että naisten osuus maailman poliittisissa päätöksentekoelimissä jää ainoastaan 18 prosenttiin.
It is deeply regrettable that women comprise only 18 percent of the world’s political decision-making assemblies.
Naiset saavat keskimäärin 32 prosenttia vähemmän palkkaa samasta työstä kuin miehet.
On average women earn 32 percent less than their male counterparts.
Alle yhdellä dollarilla päivässä elävistä ihmisistä 70 prosenttia on naisia.
70 percent of people who live on less than a dollar per day are women.
Köyhyys on selvästi naisistumassa.
This is a clear case of feminisation of poverty.
Maailmanlaajuisella talouskriisillä – jonka maailman rikkaimmat saivat aikaan – on ollut kauaskantoiset vaikutukset naisiin.
The global economic crises, created by the world’s wealthiest, have had far-reaching effects on women.
Naisten yhteiskunnallinen ja taloudellinen syrjintä, joka perustuu naisten ja miesten roolien perusteettomiin ja naisia syrjiviin yhteiskunnallisiin määritelmiin, vaikuttaa paitsi naisiin ja heidän ihmisoikeuksiinsa myös kestävien talouksien kehittämiseen ja luonnonmukaisen ympäristön suojeluun.
The socioeconomic exclusion of women, based on ungrounded discriminatory social definitions of female and male roles, affects not only women and their human rights but also the development of sustainable economies and the protection of the natural environment.
Naisten aliedustus kaikilla taloudellisen päätöksenteon tasoilla on hälyttävä ongelma.
The under-representation of women at all levels of economic decision-making is an alarming problem.
Monet EU:n jäsenvaltiot ovat seuranneet Norjan vuonna 2005 antamaa esimerkkiä ja hyväksyneet lainsäädännöllisiä toimia lisätäkseen naisten edustusta johtokunnissa ja hallituksissa.
Several EU Member States have adopted legislative measures to increase the representation of women in boardrooms, following the successful example set by Norway in 2005.
Silmiinpistävän esimerkin sukupuolten eriarvoisuudesta tarjoaa Euroopan keskuspankki: sen johtokunnassa ei ole yhtään naista – ei edes neuvostossa eikä yleisneuvostossa.
One striking example of gender inequality is the ECB: there is not one single woman on the Executive Board – not even on the Governing Council or the General Council.
Mitä toimenpiteitä tarvitaan tämän työhönotossa olevan järjestelmällisen epäkohdan poistamiseksi, kun naisehdokkaiden nimeäminen on jatkuvasti niin huonolla tolalla?
What measures do we need to combat this systematic failure in the recruiting process, when the results are continuously so poor regarding the nomination of women candidates?
Miten neuvosto aikoo pyrkiä sukupuolten tasapuolisempaan edustukseen EKP:n johtokunnassa, neuvostossa ja yleisneuvostossa?
How will the Council work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Neuvosto voisi harkita esimerkiksi sitä, että se vaatisi kaikkia jäsenvaltioita nimeämään ehdolle EKP:n johtokuntaan kaksi henkilöä, joista toinen on mies ja toinen nainen.
The Council could consider, for example, insisting that each Member State nominate two candidates, a man and a woman, for the ECB Executive Board.
Suullisesti vastattava kysymys O-000044/2012
Question for oral answer O-000044/2012
Miten komissio aikoo painostaa neuvostoa pyrkimään sukupuolten tasapuolisempaan edustukseen EKP:n johtokunnassa, neuvostossa ja yleisneuvostossa?
How will the Commission put pressure on the Council to work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Onko komissiolla ehdotusta sukupuolten oikeudenmukaisen edustuksen takaamiseksi kaikissa EU:n toimielimissä?
Does the Commission have a proposal for ensuring fair gender representation in all EU institutions?
Suullisesti vastattava kysymys O-000045/2012
Question for oral answer O-000045/2012
GUE/NGL -ryhmän puolesta Aihe: Schmallenberg-viruksen aiheuttama taudinpurkaus
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Schmallenberg outbreak
Tämä uusi ja huolta aiheuttava taudinpurkaus kuuluu sellaisten tautien pitkään luetteloon, jotka ovat koetelleet lampaan- ja naudanliha-alaa viime vuosina ja joita ovat muun muassa BSE-tauti, naudan tuberkuloosi, suu- ja sorkkatauti, bluetonguevirus ja viimeisimpänä Schmallenberg-virus.
This new and worrying outbreak adds to the long list of diseases that have affected the sheep and beef sector in recent years: BSE, bovine tuberculosis, foot-and-mouth disease, bluetongue virus and now Schmallenberg.
Vaikka Schmallenberg-virus jatkaa leviämistään kaikkialla Euroopassa – taudista kärsiviä tiloja on jo yli 1200 – sen vaikutuksista ei ole toistaiseksi varmuutta, joskin katsotaan, että on varsin epätodennäköistä, että se olisi vaaraksi ihmisten terveydelle.
While the Schmallenberg virus continues to spread across Europe, with currently over 1200 affected farms, uncertainty remains, although the risk to human health is considered low.
Yhdistyneen kuningaskunnan maatalousministeriö suositteli äskettäin, että viljelijät ja eläinlääkärit noudattaisivat erittäin tiukkoja turvallisuus- ja hygienianormeja ollessaan tekemisissä karjan kanssa, ja varoitti myös, että raskaana olevien naisten olisi syytä välttää lähikontaktia eläimiin.
The UK Department of Agriculture recently recommended that farmers and veterinarians apply the strictest possible safety and hygiene standards during contact with livestock, and also warned that pregnant women should avoid close contact with animals
Millaisiin toimiin on ryhdytty, jotta taudin leviämistä muualle EU:n alueelle voitaisiin hillitä ja ehkäistä?
What measures are being taken to contain the disease and prevent it spreading to the rest of the EU?
Millaiseen vaiheeseen viruksen aiheuttaman taudin hoitamiseen tähtäävässä tutkimuksessa on edetty?
What stage has research into a cure for this virus reached?
Koskeeko tautiin sairastuneita eläimiä maahantuonti- tai vientikielto?
Are the animals affected by the disease subject to a ban on imports or exports?
Suullisesti vastattava kysymys O-000046/2012
Question for oral answer O-000046/2012
S&D -ryhmän puolesta Aihe: Mitä on "paikallisesti tuotettu" ruoka?
on behalf of the S&D Group Subject: What is 'locally produced' food?
Kuluttajat haluavat nykyisin yhä useammin ostaa tuotteita, jotka ovat "paikallisesti tuotettuja" tai "lähituotteita" tai joissa on muu tällainen merkintä.
Nowadays consumers are increasingly interested in buying products that are ‘locally produced’, ‘produced nearby’, ‘zero-mile’ or other such designations.
"Paikallisen" käsitteelle ei kuitenkaan ole määritelmää eikä sitä tulkita yhtenäisesti, joten tällaisten merkintöjen laaja käyttö elintarvikealalla aiheuttaa sekaannusta unionissa ja saattaa johtaa kuluttajia harhaan.
However, in the absence of a definition or a common understanding of what ‘local’ means, the widespread use of such labels in the food sector is creating confusion across the EU and could be misleading to consumers.
"Paikallisesti tuotetun" käsitteen merkitystä on pikaisesti selvennettävä ja sille on kehitettävä asianmukainen määritelmä, jotta voidaan varmistaa avoimuus ja välttää kuluttajien johtaminen harhaan.
There is an urgent need to clarify and provide a proper interpretation of the meaning of ‘locally produced’ to ensure transparency and avoid deceiving consumers.
Sen vuoksi tiedustelemme komissiolta seuraavaa: Viitataanko tällä käsitteellä kilometreinä mitattavaan etäisyyteen tuotantopaikan ja myyntipisteen välillä?
We therefore ask the Commission: does this concept refer to the number of kilometres between the production site and the point of sale?
Tarkoitetaanko sillä, että tuotantopaikka sijaitsee samassa kunnassa kuin vähittäismyyjä, vai sijaitseeko se samalla alueella tai samassa maassa?
Does it imply that production is located within the same municipality as the retailer, is it within the same region or within the same country?
Voidaanko "paikallisesti tuotetulla" joissakin tapauksissa viitata rajojen yli tapahtuviin ostoksiin unionissa?
Can ‘locally produced’ in some cases refer to cross-border shopping within the EU?
Joskus voi nimittäin olla vaivattomampaa ja ympäristöystävällisempää ostaa tuotteita esimerkiksi rajan yli eikä samasta maasta.
In fact, it can sometimes be closer and more environmentally friendly to buy across the border, for instance, instead of in the same country.
Onko kyse vain etäisyydestä vai myös tuotantomenetelmästä, kuten pienimuotoisesta eikä teollisesta tuotannosta ja pienistä eikä suurista yrityksistä?
Is it only a matter of distance, or also a matter of production method, such as artisan versus industrially produced, small-scale versus larger companies?
Pitäisikö kaikkien ainesosien olla paikallisia vai ainoastaan pääainesosan?
Should all the ingredients be local or only the main ingredient?
Aikooko komissio tätä taustaa vasten arvioida tilannetta eri jäsenvaltioissa?
Against this background, does the Commission intend to carry out an analysis of the situations in the various Member States?
Antaako komissio ohjeita "paikallisesti tuotetun" käsitteen määritelmästä ja merkinnän perusteista, jotta varmistetaan, että kuluttajat voivat tehdä vapaita ja tietoon perustuvia valintoja selkeiden ja paikkansapitävien tietojen pohjalta?
Will the Commission provide guidelines for a definition and criteria for labelling what is ‘locally produced’, as a way to ensure that consumers can make free and informed choices, based on clear and correct information?
Miten komissio aikoo toimia varmistaakseen, ettei "paikallisesti tuotetun" käsite johda ruokanationalismiin tai ole ristiriidassa sisämarkkinoiden hengen kanssa?
How does the Commission intend to proceed to make sure that the concept of ‘locally produced’ does not lead to food nationalism or is against the spirit of the internal market?
Suullisesti vastattava kysymys O-000047/2012
Question for oral answer O-000047/2012
PPE -ryhmän puolesta Aihe: Schmallenberg-viruksen esiintyminen
on behalf of the PPE Group Subject: Schmallenberg outbreak
Voiko komissio kertoa, mitä toimia se toteuttaa reagoidakseen viruksen esiintymiseen ja mitä toimia se on jo toteuttanut varmistaakseen, että jäsenvaltioiden tiedonkeruujärjestelmät sovitetaan paremmin yhteen, kuten Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen EFSA suositteli vuoden 2012 alussa julkaisemassaan alustavassa teknisessä selvityksessä?
Can the Commission outline what measures it is taking to address this outbreak, and what action it has taken to ensure increased coordination of data collection in Member States, as recommended by EFSA in its preliminary technical report published in early 2012?
Suullisesti vastattava kysymys O-000048/2012
Question for oral answer O-000048/2012
PPE -ryhmän puolesta Aihe: Viisumihelpotusten myöntäminen unionin eteläisistä naapurimaista tuleville opiskelijoille
on behalf of the PPE Group Subject: Visa facilitation for students from countries in the EU's southern neighbourhood
Euroopan parlamentti isännöi 10. tammikuuta 2012 konferenssia, jossa käsiteltiin Erasmus- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien Euro–Välimeri-ulottuvuutta.
On 10 January 2012 the European Parliament hosted a conference entitled ‘For the creation of Euromed Erasmus and Leonardo da Vinci programmes’.
UNIMEDin pääsihteeri professori Franco Rizzi esitti konferenssissa vetoomuksen Euro–Välimeren alueen Erasmus-ohjelman puolesta, jota varten 24 eurooppalaisen ja seitsemän Välimeren eteläpuolen maan kansalaisilta on kerätty yli 4 600 allekirjoitusta.
The Secretary-General of UNIMED, Professor Franco Rizzi, submitted a petition calling for the establishment of a Euromed Erasmus programme.
Lisäksi Strasbourgin täysistunto hyväksyi syyskuussa 2011 hyvin suurella ääntenenemmistöllä kirjallisen kannanoton samaan asiaan.
More than 4600 signatures have been collected in 24 European countries and seven countries on the southern shore of the Mediterranean.
Euroopan ja Välimeren maiden Erasmus-hankkeen toteuttaminen antaisi Euroopan unionille mahdollisuuden vastata konkreettisesti näihin liikkuvuutta koskeviin suuriin haasteisiin.
What is more, Written Declaration No 0015/2011 on the same topic was signed by a clear majority of Members at the September 2011 part-session in Strasbourg.
Akateemisia vaihto-ohjelmia rajoittavat kuitenkin viisumiehdot, jotka vaihtelevat vastaanottajavaltioittain niiden lainsäädännön tiukkuuden ja sitovuuden mukaisesti.
Implementing the Euromed Erasmus programme would enable the European Union to take practical steps to respond to these widespread calls for mobility.
Menettelyt ovat usein epäselviä, hitaita ja kalliita ja joissakin tapauksissa jopa mielivaltaisia.
However, university exchanges are contingent on the granting of visas, which is covered by strict, binding rules which vary depending on the host State concerned – procedures are often far from transparent, lengthy and costly, and may even be entirely arbitrary in some cases.
Euroopan komissio on useaan otteeseen ilmoittanut haluavansa edistää akateemisia vaihto-ohjelmia unionin eteläisten naapurimaiden kanssa.
The Commission has repeatedly stated its willingness to foster university exchanges with the countries in the Union’s southern neighbourhood.
Komissio on tietoinen viisumiongelmasta, mutta siihen ei ole esitetty mitään konkreettista ja johdonmukaista ratkaisua.
Although the Commission is aware of the problems concerning visas, no practical and effective solution has yet been put forward.
Onkin oikeutettua kysyä, jäävätkö opiskelijoiden liikkuvuustarpeet jäsenvaltioiden siirtolaisvirtojen hallinnan jalkoihin.
The obvious conclusion to be drawn is that the Member States attach more importance to the management of migratory flows than to student mobility.
Mitä neuvosto aikoo konkreettisesti ehdottaa edistääkseen viisumihelpotusten myöntämistä unionin eteläisistä naapurimaista tuleville opiskelijoille?
What practical proposals can the Council make concerning visa facilitation for students from the countries in the Union’s southern neighbourhood?
Olisiko neuvosto valmis antamaan komissiolle suostumuksensa tarkastella tätä kysymystä käytäessä neuvotteluihin viisumihelpotusta koskevien sopimusten tekemisestä Marokon, Egyptin ja Tunisian kanssa?
In particular, is the Council prepared to authorise the Commission to address this question in the negotiating briefs to be drawn up in preparation for the conclusion of visa facilitation agreements with Morocco, Egypt and Tunisia?
Suullisesti vastattava kysymys O-000049/2012
Question for oral answer O-000049/2012
PPE -ryhmän puolesta Aihe: Viisumien myöntämisen helpottaminen unionin eteläisistä naapurimaista peräisin oleville opiskelijoille
on behalf of the PPE Group Subject: Facilitating the issuing of visas to students from countries in the EU's southern neighbourhood
Erasmus Euromed -ohjelman puolesta esitetty vetoomus on kerännyt yli 4 600 allekirjoitusta 24 eurooppalaisesta maasta ja seitsemästä Välimeren etelänpuoleisesta maasta.
The petition for a Euromed Erasmus programme has attracted over 4 600 signatures from citizens from twenty-four European countries and seven countries on the southern shore of the Mediterranean.
Strasbourgin syyskuun 2011 täysistunnossa hyväksyttiin suurella enemmistöllä kirjallinen kannanotto samaan aiheeseen (nro 0015/2011).
Furthermore, Written Declaration No. 0015/2011 on the same topic was adopted by an overwhelming majority at the September 2011 part-session in Strasbourg.
Vaikka komissio on tietoinen viisumiongelmasta, mitään konkreettista ja riittävän johdonmukaista ratkaisua ei ole esitetty.
While the Commission is aware of the problem of visas, no practical and sufficiently coherent solution has so far been proposed.
On oikeutettua kysyä, asettavatko jäsenvaltiot maahanmuuttovirtojen hallinnoinnin opiskelijoiden liikkuvuuden varmistamisen edelle.
One may legitimately wonder whether Member States do not consider the management of migration to be more important than the need for greater student mobility.
Mitä konkreettisia ehdotuksia komissio on esittänyt helpottaakseen unionin eteläisistä naapurimaista peräisin olevien opiskelijoiden viisumin saantia?
What practical proposals does the Commission have to facilitate the issuing of visas for students from the EU's southern neighbourhood?
Mitä komissio aikoo tehdä myöntääkseen tietyistä kolmansista maista peräisin oleville opiskelijoille pitkäaikaisia toistuvaisviisumeja viisumisäännöstön 24 artiklan tarjoaman mahdollisuuden mukaisesti?
In particular, what plans does the Commission have for granting multiple-entry, long-term visas as a matter of priority to students from certain third countries, as provided for in the Visa Code (Art. 24)?
Onko komissio valmis pyytämään neuvostolta valtuutusta käsitellä tätä asiaa neuvotteluissa, joita on määrä käydä huhtikuussa 2012 sopimusten tekemiseksi viisumien myöntämisen helpottamisesta Marokon, Egyptin ja Tunisia kanssa?
Is the Commission prepared to seek authorisation from the Council to address this issue in the negotiations for the conclusion of agreements on facilitating the issuing of visas with Morocco, Egypt and Tunisia (scheduled for April 2012) ?
Onko komissio valmis ehdottamaan viisumien myöntämisen helpottamista kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY tarkistamisen yhteydessä joulukuussa 2012?
Is the Commission prepared to propose making the issuing of visas easier as part of the review of Council Directive 2004/114/EC of 13 December 2004 on the conditions of admission of third-country nationals for the purposes of studies, pupil exchange, unremunerated training or voluntary service (scheduled for December 2012) ?
Suullisesti vastattava kysymys O-000050/2012/tark.1
Question for oral answer O-000050/2012
PPE -ryhmän puolesta Aihe: Mustanmeren strategia
on behalf of the PPE Group Subject: Black Sea Strategy
Euroopan unioni käynnisti vuonna 2007 Mustanmeren synergia -aloitteen, jossa aluetta luonnehdittiin EU:n kannalta strategisesti merkittäväksi ja joka oli osoitus EU:n halusta tehostaa toimiaan alueella.
In 2007 the EU launched the Black Sea Synergy (BSS), qualifying the region as strategically important for the EU and demonstrating the EU’s resolve to strengthen its involvement in the region.
Euroopan parlamentti hyväksyi 17. tammikuuta 2008 poliittista lähestymistapaa Mustanmeren alueeseen koskevan päätöslauselman , jossa kehotettiin kehittämään Mustanmeren synergiasta Mustanmeren strategia.
In 2008, Parliament adopted a resolution on a Black Sea Regional Policy Approach calling for the BSS to be upgraded to a Black Sea Strategy.
Tämän jälkeen 20. tammikuuta 2011 parlamentti hyväksyi asiasta toisen päätöslauselman Mustaamerta koskevasta EU:n strategiasta ja antoi samassa yhteydessä useita suosituksia.
On 20 January 2011, Parliament adopted a further resolution, on an EU Strategy for the Black Sea , issuing a series of recommendations.
Komissio piti asiaa koskevaa mietintöä erittäin tervetulleena ja ilmoitti olevansa sitoutunut valmistelemaan Mustanmeren strategiaa.
The relevant report was warmly welcomed by the Commission, which said that it was committed to preparing a Black Sea Strategy.
Valmisteleeko komissio parhaillaan Mustanmeren synergian täytäntöönpanon nykytilaa käsittelevää kattavaa kertomusta, jolla voidaan päivittää vuonna 2008 laadittua komission kertomusta?
Is the Commission working on a global report on the current state of implementation of the Black Sea Synergy that would update its 2008 report?
Valmisteleeko komissio Mustaamerta koskevaa EU:n strategiaa?
Is the Commission working on drafting an EU strategy for the Black Sea with a primary focus on an action plan setting out concrete objectives, priority actions and benchmarks?
Voiko se kertoa, millaisia tuloksia on saatu aikaan hyväksytyillä toimenpiteillä, joilla on pyritty varmistamaan asianmukaiset taloudelliset ja inhimilliset resurssit Mustanmeren strategian laatimiseksi ja täytäntöön panemiseksi?
Could it say what has been the outcome of the measures adopted in order to ensure the provision of appropriate financial and human resources for the drafting and implementation of the Black Sea Strategy?