natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Talousympäristön muutos on edennyt eri tavoin eri KIE-maissa eikä sitä ole vielä läheskään saatettu päätökseen, ja siihen liittyi useita sosiaalisen ja poliittisen ympäristön muutoksia ja mullistuksia.
Transformation in the economic sphere, which is by far not complete yet, albeit to a varying degree in different CEECs, was accompanied by deep transformations and upheavals in the social and political spheres.
Taloudellinen epävarmuus ja rajoittava budjettipolitiikka ovat rasittaneet huomattavasti kansallisia tutkimusjärjestelmiä , jotka ovat havainneet joutuvansa kilpailemaan paikastaan kansainvälisessä tutkimuksessa .
Economic uncertainty and restrictive budgetary policies have put under enormous strain the national research systems , which found themselves obliged to compete for a place in the international research scene .
KIE-maat menestyivät hyvin perustutkimuksessa, mutta soveltavaa tutkimusta on vähennetty huomattavasti viime vuosikymmenen aikana.
If CEECs were able to hold up well in fundamental research, applied research in the same countries has been significantly downsized over the past decade.
Tämä todistaa, että järjestelmässä on useita puutteita, joihin on löydettävä ratkaisu erittäin nopeasti.
This pointed to a number of systemic failures that had to be addressed with the utmost urgency.
Ehdokasvaltioiden tiede- ja tekniikkapolitiikan lähempi tarkastelu osoittaa, että ilmoitettujen tutkimuspainopisteiden ja määrärahojen kohdentamisen välillä ei ole selkeää suhdetta .
A close look at the S&T policies of CCs reveals that there is no clear relation between stated research priorities and budgetary allocations .
Tämä vaikeuttaa usein sen selvittämistä, miten painopisteet on määritetty ja miten ne liittyvät kansallisiin tarpeisiin ja valmiuksiin.
This makes it often difficult to discern how these priorities are established and how they are related to national needs and capabilities.
Ehdokasvaltioissa yksilöidyt ongelmat muistuttavat toisaalta EU:n jäsenvaltioissa puiteohjelman yhteydessä ilmenneitä ongelmia – ehdokasvaltioiden on usein mukautettava puiteohjelman painopisteitä omiin painopisteisiinsä voidakseen varmistaa kipeästi kaivatun ulkoisen rahoituksen.
On the one hand CC priorities reflect those of Member States and the framework programme – to the priorities of which CCs often align their own in order to secure much needed external funding.
Toisaalta useimmissa ehdokasvaltioissa ilmenee avoimuuden puutetta niiden soveltaessa menettelyjä erityisten kotimaisten parametrien (tutkimuspotentiaali, teollisuuden vahvuudet ja heikkoudet, ympäristöriskit, kansalaisten tarpeet ja huolenaiheet, väestökehitys jne.) huomioon ottamiseksi kansallisia painopisteitä määritettäessä.
On the other hand, there is a deficit in transparency as regards the process by which specific domestic parameters (research potential, industrial strengths and weaknesses, threats to the environment, citizens' needs and concerns, demographic evolution etc.) are taken into account.
Tieteen ja tekniikan alalla tarvitaan selvästi uudenlaista hallintokulttuuria , johon kuuluu avoimia menettelyjä sekä tutkimuspanoksen ja sosiaalis-taloudellisten vaikutusten säännöllistä arviointia.
There is a clear need for a new culture in S&T governance , involving open procedures and regular evaluation of research output and socio-economic impact.
KIE-maiden tutkimuksen rahoitus kuului keskusjohtoisuuden vuosikymmeninä yksinomaan julkiselle sektorille.
During many decades of central planning, research funding in CEECs was monopolised by the public sector.
Tämän vuoksi tutkimus on pikaisesti kytkettävä teollisuuden kysyntään ja teollisuuden on päästävä vaikuttamaan ensisijaisten tavoitteiden valintaan.
As a result, there is an urgent need to link research with industrial demand and let the latter influence the choice of priorities.
Julkinen rahoitus saattaa olla tarpeen perustutkimuksen tukemiseen ja pitkän aikavälin tarpeiden tyydyttämiseen, mutta se ei selvästikään riitä asianmukaisen infrastruktuurin ja tutkijavoimavarojen varmistamiseen useimmilla soveltavan tutkimuksen aloilla.
Public funding may be necessary for the purposes of supporting fundamental research and addressing long-term needs, but is clearly insufficient for the purposes of ensuring adequate infrastructures and human resources for most fields of applied research.
Ulkomaiset suorat sijoitukset voivat elvyttää kotimaan tutkimuskapasiteettia ainoastaan rajallisesti – koska kansainvälisessä omistuksessa olevien yritysten painopisteet määritellään usein ulkomailla – joten elvyttäminen kuulunee alhaalta ylöspäin suuntautuvalle toiminnalle, jolla helpotetaan innovointia ja hyödynnetään kotimaan mittavaa asiantuntemuspotentiaalia.
Given the limited capacity of foreign direct investment to revitalise domestic research capabilities – the priorities of internationally-owned enterprises often being defined abroad –, it is bottom-up activities to facilitate innovation, taking advantage of the enormous domestic knowledge potential, that appear to be playing this role.
Tähän sisältyy menetelmiä teollisuuden ja yliopistojen ja tutkimuskeskusten välisten kytkösten luomiseksi yhteisrahoituksen avulla, joustava urasuunnittelu julkisen ja yksityisen sektorin välillä, yksityisiä tutkimusyksiköitä ja kannustaminen (erityisesti pk-yritysten) teollisuusalan järjestöjen rahoittamaan tutkimukseen.
These include mechanisms for linking industry with universities and research centres via co-financing, flexible career planning between the public and the private sector, private research entities and encouragement of research funded through industrial associations (especially those of SMEs).
Soveltavaan tutkimukseen suunnatun julkisen rahoituksen väheneminen ja vaihtoehtoisen yksityisen sektorin tuen saamiseen tähtäävien menetelmien riittämätön kehitys ovat johtaneet KIE-maiden tutkimukseen käytettävissä olevien henkilöresurssien hupenemiseen .
The diminished public funding for applied research and the insufficiently developed mechanisms for attracting alternative private-sector support has led to an impoverishment of the human potential available to research in CEECs.
Tutkijoiden alhainen palkkataso ja epävarma urakehitys ei saa monia nuoria kiinnostumaan tutkijan urasta ja alalle jo hakeutuneet päättävät usein luoda uraansa ulkomailla tai luopua tutkimuksesta kokonaan tavoitellakseen yksityisen sektorin työpaikkoja (aivovuoto).
Due to low salaries for researchers and uncertain career prospects, few young people are attracted to a research career and those already involved in research often choose to pursue their career abroad or abandon research altogether in favour of jobs in the private sector (brain drain).
Tähän liittyy läheisesti kysymys ikääntymisestä sekä kilpailuun soveltumattomasta tutkimusinfrastruktuurista , jotka vähentävät tiedeuran vetovoimaa entisestään eivätkä houkuttele tukijoita palaamaan kotimaahan ulkomailla oleskelun jälkeen, mistä koituisi etuja lähtömaalle osaamisen siirtoina.
A closely related question is that of ageing and non-competitive research infrastructures , which reduce still further the attractiveness of a scientific career and make it uninteresting for researchers to return home after a stay abroad, with all the advantages that this would imply in terms of know-how transfer.
Henkilöresursseihin liittyy myös KIE-maissa toteutettu koulutusjärjestelmien muuttaminen osana kokonaisuudistuksia.
Relevant to the human potential issue is the transformation that educational systems in CEECs have undergone as part of the overall transition.
Tähän liittyy niiden rakenteen (hajasijoittaminen, valintojen monipuolistaminen ja asianosaisten osallistuminen) ja sisällön (yleisestä, ideologisesta ja vähemmän teknisestä suuntautumisesta kohti ratkaisemista ja soveltamista painottavaa näkökulmaa) muuttaminen.
This involved both their structure (decentralisation, plurality of options, participation of those concerned) and their content (from a general, ideological, less technical orientation towards a solution/application-oriented approach).
Kypros ja Malta ovat aina olleet perinteiltään avoimempia eikä niiden ole tarvinnut läpikäydä KIE-maiden vaivalloista siirtymäprosessia.
Cyprus and Malta have always had more open traditions and did not have to go through the painful readjustment process of CEECs.
Toisaalta on syytä mainita näiden maiden talouksien pienuus – mikä tarkoittaa, että niiden on oltava entistä valikoivampia painopisteiden asettelussa ja että kummankin maan on korostettava erittäin tuntuvasti palvelualaa – ja niiden perinteet kansainvälisesti suuntautuneessa tutkimuksessa: useimmat opiskelijat hankkivat korkeakoulutuksensa ulkomailla ja luovat siellä myös tutkijan uransa.
It is worth mentioning, on the one hand, the small size of their economies – which therefore have to be even more selective in priority setting, including in both cases a very strong emphasis on the service sector – and their traditionally international orientation with regard to education and research, with the majority of their students having to pursue their higher education abroad.
Turkilla ei ole KIE-maiden siirtymäkauden kaltaisia ongelmia, mutta sen liittymisvaihe merkitsee erilaista ja yhtä merkittävää siirtymäprosessia, johon kuuluu vakiintuneiden institutionaalisten järjestelyjen muuntaminen sekä syvään juurtuneiden sosiaalisten ja etnisten konfliktien ratkaiseminen.
Finally Turkey is also not burdened by transition problems of the type faced by CEECs, but, on its way to accession, it is undergoing a different and no less important transition of its own, which involves transforming well-established institutional arrangements and resolving deep-rooted social and ethnic conflicts.
Kysely ehdokasvaltioiden tutkimuksen nykytilanteesta
Questionnaire on the state of research in candidate countries
Ehdokasvaltioille lähetettiin niiden Brysselissä sijaitsevien ulkomaanedustustojen välityksellä kyselylomake, jolla pyydettiin ajan tasalle saatettuja ensikäden tietoja eduista ja haitoista, joita näillä mailla oli viidenteen puiteohjelmaan osallistuttaessa sekä myös tavoista, joilla maiden osallistumista voidaan niiden mielestä lisätä.
In order to obtain up-to-date, first-hand information on the benefits CCs have obtained from their participation in FP5 and the problems they encountered, but also on the ways in which they feel that their participation can be enhanced, a questionnaire was addressed to them via their missions in Brussels.
Kyselyssä oli kaikkiaan 24 kysymystä, jotka oli jaoteltu viidenteen ja kuudenteen puiteohjelmaan liittyviin yleisiin ja erityisiin kysymyksiin.
The questionnaire contained a total of 24 questions equally divided between general and specific questions related to FP5 and to FP6.
Kyselyyn annetut vastaukset sisälsivät tärkeitä yhteisiä elementtejä, jotka voidaan tiivistää seuraavasti:
The answers to the questionnaire contained important elements in common, which can be summarised as follows:
1) Viidenteen puiteohjelmaan osallistumisesta aiheutuneisiin etuihin kuuluu seuraavaa: kansainväliset yhteistyölinkit, nykyaikaisen infrastruktuurin käytettävissä olo ja huippuosaaminen, hankkeen hallintaa koskevien taitojen karttuminen.
1) Benefits from participation in FP5 include: international cooperation links; access to modern infrastructures and state-of-the-art know-how; acquisition of project management skills;
2) Etuja saatiin myös useista viidennen puiteohjelman ohjelmista, erityisesti tietoyhteiskuntaa, kasvua ja elämänlaatua koskevista ohjelmista sekä henkilöpotentiaaliin liittyvästä toiminnasta.
2) Benefits were derived from various FP5 programmes, especially from the Information Society, Growth and Quality of life programmes, and the Human Potential activity;
3) Pk-yritykset osoittautuivat suurteollisuutta joustavammiksi ja ne vaikuttavat myös hyötyneen puiteohjelmasta enemmän kuin se; ongelmia kuitenkin ilmeni, kun tutkimustuloksia siirrettiin teollisuuden käyttöön.
3) SMEs proved to be more flexible and appear to have benefited more than large enterprises; difficulties were encountered however with the transfer of research results to industrial use;
4) Useimmat ehdokasvaltiot ovat määrittäneet TTK-politiikkansa painopisteet ottaen samalla huomioon puiteohjelman painopisteet, mutta tutkimuspolitiikkaan ei tarvinnut tehdä merkittäviä kohdennusmuutoksia osallistumisen helpottamiseksi.
4) Most CCs have defined their RTD policy priorities taking into account those of the framework programme, but no major reorientation of their research policy was necessary to facilitate their participation;
5) Komission yksiköiltä saadut tiedot olivat yleensä asianmukaisia, joskaan niitä ei aina saatu ajoissa ja joskus yksityiskohdissa ilmeni puutteita; eri PO:iden tiedot hankkeiden arvioinnista eivät olleet aina johdonmukaisia; yleisesti tunnustetaan, että olisi hyödyllistä luoda yksi ainoa tiedotuspiste, josta saisi kaikki hankkeiden toteuttamisen etenemistä koskevat tiedot (kuten yhteisön tutkimus- ja kehitystietopalvelun (CORDIS) tarjoamat palvelut mahdollisesti parannettuina), ja koordinaattoreiden olisi markkinoitava tulevia hankkeita paremmin (kumppaneiden hakemista varten).
5) The information obtained from Commission services was generally adequate, although not always timely and in some cases deficient in the details; information on project evaluation was not always consistent among different DGs; the usefulness of a single information point with full information about the status of projects (such as the service provided by CORDIS, with possible improvements) is generally acknowledged, as is the need for better advertising (for the purpose of partner search) of upcoming projects by their coordinators;
6) Kansallinen yhteyspistejärjestelmä on ollut tiedottamisessa merkittävässä asemassa ja maiden itsensä järjestämät "tiedotuspäivät", joihin on osallistunut komission virkamiehiä, olivat erittäin hyödyllisiä; Brysselissä pidetyt tiedotuskokoukset eivät olleet yhtä hyödyllisiä, koska kyseisillä mailla ei ole riittävästi rahoitusta matkustamista ja osallistumista varten.
6) The National Contact Point system has played an essential role in information provision and "Information Days" organised in the countries themselves, with participation of Commission officials, were extremely useful; information meetings in Brussels were less useful, due to inadequate financial means for travel and participation of those concerned;
7) Heikompien alojen osallistumista hankaloitti henkilöstön ikääntyneisyys, asianmukaisten tutkimusryhmien ja -välineiden puute, epätavalliset menettelyt sekä työohjelmat, jotka eivät vastanneet maiden tarpeita.
7) Participation in FP5 from areas of S&T, in which CCs have not been traditionally strong, was hampered by ageing staff, lack of adequate research teams and facilities, unfamiliar procedures and work programmes not fitting country needs;
8) Kuudennen puiteohjelman painopisteet tuntuvat vastaavan melko hyvin ehdokasvaltioiden kansallisia painopisteitä, vaikka eräät puiteohjelman ensisijaiset aihealueet eivät ole riittävän laajoja tai niihin sisältyy aloja, joilla ei ole strategista merkitystä ehdokasvaltioiden kannalta (esim. ilmailu).
8) FP6 priorities seem to correspond quite well to the national priorities of CCs, although some find that the thematic priorities of FP6 are not broad enough or include areas (e.g. aeronautics) that are not of strategic importance to their countries;
9) ehdokasvaltiot ovat hyvin perillä uusista rahoitusvälineistä ja pitävät eräitä niiden näkökohdista (esim. joustavuus ja yksinkertaistaminen) myönteisinä, mutta ovat huolissaan siitä, että niiden tutkimusyksiköt saattavat joutua epäedulliseen asemaan osaamisen huippuverkostoon tai integroituihin hankkeisiin osallistumisesta kilpailtaessa; tämän vuoksi ne toivovat yksimielisesti, että eräät tutut ja testatut viidennen puiteohjelman rahoitusmenetelmät säilytettäisiin.
9) CCs are well-informed about the new financing instruments and welcome some of their aspects (e.g. flexibility and simplification), but are concerned that CC research entities may be disadvantaged when competing for participation in networks of excellence or integrated projects; they would therefore wish unanimously that some of the familiar and tested FP5 financing mechanisms be maintained;
11) Aivovuoto muodostaa todellisen ongelman sekä ulkoisella (maasta pois) että sisäisellä tasolla (muille aloille); erityisesti alhainen palkkataso heikentää ehdokasvaltioissa tutkijan uran houkuttelevuutta; alkuperäisen henkisen pääoman vakauttaminen merkitsee vääjäämättä pitkän aikavälin prosessia.
11) There is a real problem of brain drain, both external (out of the country) and internal (to other sectors); low salaries in particular make a research career in CCs non-competitive; the stabilisation of indigenous human capital is bound to be a long-term process;
12) Teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudellinen kehys on kaikissa maissa riittävä, mutta asianosaiset eivät ole siitä kovin tietoisia ja käytännön kokemuksia tarvitaan edelleen.
12) The legal framework for intellectual property rights is sufficient in all CCs, but awareness among those concerned is rather low and practical experience is still lacking;
13) Asianmukainen tutkimusinfrastruktuuri on ehdoton edellytys sille, että puiteohjelmaa voidaan hyödyntää optimaalisesti; rakennerahastoja on käytettävä ehdokasvaltioiden vanhentuneen ja ikääntyneen infrastruktuurin kohentamiseen ja nykyaikaistamiseen.
13) Adequate research infrastructures are a prerequisite for deriving optimal benefits from the framework programme; structural funds will have to be used for the improvement and modernisation or replacement of obsolete and ageing infrastructures in CCs;
14) Kaikki ehdokasvaltiot tuntuvat pitävän viidennen puiteohjelman rahoitukseen osallistumisjärjestelmää tyydyttävänä ja ne pitävät myönnettyjä hyvityksiä myönteisinä.
14) All CCs appear to be satisfied with the FP5 financial participation scheme and welcome the rebate granted to them.
Päätöslauselman kohdassa 13 ehdotettu erityinen ehdokasvaltioiden tutkimusinfrastruktuureita koskeva rakennepoliittinen väline vaatii arviolta 100 000 000 euron varauksen EU:n vuotuiseen talousarvioon nykyisten rahoitusnäkymien jäljellä oleviksi vuosiksi.
The special structural instrument for research infrastructures in candidate countries proposed in paragraph 13 of the resolution will require a provision in the EU annual budget estimated at EUR 100 000 000 for the remaining years of the current financial perspective.
Uuteen välineeseen myönnettävien määrärahojen vuotuinen jako on esitetty alla olevassa taulukossa:
The annual breakdown of the budgetary allocation for the new instrument is shown below:
Ehdokasvaltioiden tutkimusinfrastruktuureiden rakennepoliittinen väline
Structural instrument for research infrastructures in candidate countries
Periaatteessa vaadittu määräraha voitaisiin perustaa talousarvioon otsakkeen 7 (liittymistä valmisteleva strategia) alaisena uutena lukuna B7-06.
In principle, the required appropriation could take the form of a new chapter B7-06 under Heading 7 (Pre-accession strategy).
Koska tämä vaihtoehto vaatisi rahoitusnäkymien (2000–2006) muuttamista, realistisempi vaihtoehto olisi varata yllä oleva määrä mainittua tarkoitusta varten jostakin jo käytössä olevasta liittymistä valmistelevasta välineestä.
As this option would require an adjustment of the financial perspective (2000 - 2006), a more realistic option would involve earmarking the above amount for the stated purpose within one of the existing pre-accession instruments.
Phare olisi sopivin väline tätä tarkoitusta varten.
Phare would be the most appropriate instrument for this purpose.
12.syyskuuta 2002 BUDJETTIVALIOKUNNAN LAUSUNTO
12 September 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON BUDGETS
Tutkimuksen tila ehdokasvaltioissa ja tarvittavat toimenpiteet puiteohjelmaan osallistumisen varmistamiseksi
on the state of research in applicant countries and measures needed to ensure their full participation in the framework programme
Valmistelija: Reimer Böge
Draftsperson: Reimer Böge
Budjettivaliokunta nimitti kokouksessaan 20. kesäkuuta 2002 valmistelijaksi Reimer Bögen.
The Committee on Budgets appointed Reimer Böge draftsman at its meeting of 20 June 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksessaan 11. syyskuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meeting of 11 September 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Terence Wynn (puheenjohtaja), Reimer Böge (varapuheenjohtaja), Anne Elisabet Jensen (varapuheenjohtaja), Franz Turchi (varapuheenjohtaja), Den Dover, Salvador Garriga Polledo, María Esther Herranz García, Juan Andrés Naranjo Escobar, Joaquim Piscarreta, Joan Colom i Naval, Bárbara Dührkop Dührkop, Göran Färm, Catherine Guy-Quint, Jutta D. Haug, Constanze Angela Krehl, Giovanni Pittella, Ralf Walter, Jan Mulder ja Kathalijne Maria Buitenweg.
The following were present for the vote: Terence Wynn, chairman; Reimer Böge, vice-chairman; Anne Elisabet Jensen, vice-chairman; Francesco Turchi, vice-chairman; Den Dover, Salvador Garriga Polledo, María Esther Herranz García, Juan Andrés Naranjo Escobar, Joaquim Piscarreta, Joan Colom i Naval, Bárbara Dührkop Dührkop, Göran Färm, Catherine Guy-Quint, Jutta D. Haug, Constanze Angela Krehl, Giovanni Pittella, Ralf Walter, Jan Mulder, Kathalijne Maria Buitenweg.
Budjettivaliokunta pyytää asiasta vastaavaa teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Industry, External Trade, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
2. ottaa huomioon, että ehdokasvaltiot kasvattavat jatkuvasti rahoitustaan puiteohjelmille ja että se on saavuttanut täyden määrän vuoden 2002 talousarviossa, eli 170,2 miljoonaa euroa, josta Phare-ohjelma kattaa osan;
Whereas the candidate countries make a steadily increasing financial contribution of their own to the Framework Programmes, which has reached the full amount in the 2002 budget, i.e. € 170.2 million, of which a part is covered by the PHARE programme,
10. lokakuuta 2002 LOPULLINEN A5-0352/2002
10 October 2002 FINAL A5-0352/2002
Komission XXXI kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2001
on the Commission’s XXX1st Report on Competition Policy 2001
314.987 SISÄLTÖ
314.987 CONTENTS
Komissio välitti 29. huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille kertomuksensa "XXXI kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2001" (SEC(2002) 462 – 2002/2142(COS)).
By letter of 29 April 2002, the Commission forwarded to Parliament its XXXIst Report on Competition Policy (SEC(2002) 462 – 2002/2142(COS)).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 1. heinäkuuta 2002 lähettäneensä kyseisen kertomuksen asiasta vastaavaan talous- ja raha-asioiden valiokuntaan sekä lausuntoa varten työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaan, teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaan ja oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokuntaan ( C5‑0282/2002 ).
At the sitting of 1 July 2002 the President of Parliament announced that he had referred this report to the Committee on Economic and Monetary Affairs as the committee responsible and the Committee on Employment and Social Affairs, Committee on Industry, External Trade, Research and Energy and the Committee on Legal Affairs and the Internal Market for their opinions ( C5‑0282/2002 ).
Talous- ja raha-asioiden valiokunta oli nimittänyt kokouksessaan 21. marraskuuta 2001 esittelijäksi Alain Lipietzin.
The Committee on Economic and Monetary Affairs had appointed Alain Lipietz rapporteur at its meeting of 21 November 2001.
Valiokunta käsitteli komission kertomusta ja mietintöluonnosta kokouksissaan 21. toukokuuta 2002, 10. heinäkuuta 2002, 12. syyskuuta 2002 ja 8. lokakuuta 2002.
It considered the Commission report and the draft report at its meetings of : 21 May 2002, 10 July 2002, 12 September 2002 and 8 October 2002.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 16 puolesta, 7 vastaan ja 17 tyhjää.
At the latter meeting it adopted the motion for a resolution by 16 votes to 7, with 17 abstentions.