natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxemburgin suurherttuakunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Europolin henkilöstöön sovellettavien peruspalkkojen ja lisien mukauttamisesta
on the initiative by the Grand Duchy of Luxembourg with a view to adopting a Council decision adjusting the basic salaries and allowances applicable to Europol staff
Lopullinen äänestys
Final vote
16:30 - 17:30 [keskustelujen päätyttyä tai viimeistään klo 16:30] Keskustelut ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista - Kesto: enintään tunti
16:30 - 17:30 [at the end of the debates or 16:30 at the latest] Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (one hour maximum)
maanantai 4. heinäkuuta, 20:00
Monday 4 july, 20:00
keskiviikko 6. heinäkuuta, 13:00
Wednesday 6 july, 13:00
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//FI
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//EN
Europolin henkilöstöön sovellettavien peruspalkkojen ja lisien mukauttaminen
Basic salaries and allowances of Europol staff
Mietintö: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Report: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Euroopan yhteisön ja Kanadan välinen matkustajatietoja (API) ja matkustajarekisteritietoja (PNR)koskeva sopimus
EC- Canada Agreement on passenger data
Ehdotus neuvoston päätökseksi matkustajatietojen (API)/matkustajarekisteritietojen (PNR) käsittelemistä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Kanadan hallituksen välillä
on the proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement between the European Community and the Government of Cancada on the processing of Advance Passenger Information (API)/Passenger Name Record (PNR) data
B6-0411/2005 , B6-0413/2005 , B6-0420/2005 , B6-0424/2005 , B6-0426/2005 , B6-0428/2005 Päätöslauselmaesitykset
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Motions for resolutions
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Päätöslauselmaesitykset
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Motions for resolutions
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Päätöslauselmaesitykset
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Motions for resolutions
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Mietintö: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Report: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
Metsälainsäädännön valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttaminen
Forest Law Enforcement, Governance and Trade
B6-0412/2005 Mietintö: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0412/2005 Report: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Tekstit, joista käytävä keskustelu on päättynyt (järjestys sivulla 2)
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Texts on which debate is closed ( order shown on page 2 )
Euroopan perustuslaista tehty sopimus – nykytilanne
A Constitution for Europe – state of play
Huolimatta kolauksesta, jonka perustuslaista tehdyn sopimuksen torjuminen kansanäänestyksellä Ranskassa ja Alankomaissa aiheutti, useat valtiot jatkavat perustuslaista tehdyn sopimuksen ratifioimista.
Despite the shock of the 'no' votes in the referendums in France and the Netherlands, ratification of the Constitution is proceeding in several countries, while others have chosen to suspend the process.
Ohessa katsaus tilanteeseen.
Here is the state of play.
Vaikka Euroopan perustuslaista tehtyä sopimusta kutsutaankin perustuslaiksi, tämä valtion- ja hallitusten päämiesten Roomassa 29. lokakuuta 2004 allekirjoittama sopimus on samanlainen kansainvälinen sopimus kuin muutkin Euroopan yhdentymisprosessin varrella ratifioidut perussopimukset.
Although it is known as the ‘Constitution’, the text signed in Rome by the Heads of State and Government on 29 October 2004 is an international treaty just like all the others that have been ratified in the course of the construction of Europe.
Vaihtoehtoina on parlamentaarisen menettelyn soveltaminen, kansanäänestyksen järjestäminen tai molempien vaihtoehtojen toteuttaminen.
Each State ratifies the treaty according to its own rules: either by the parliamentary method or by referendum, or by both.
Sopimuksen hyväksyneet, sopimusta vastustaneet ja ratkaisua lykänneet valtiot
Who has said 'yes', who has said 'no' and who is waiting
Belgiassa sopimuksen hyväksyminen tapahtuu monimutkaisella parlamentaarisella menettelyllä, joka saatetaan pian päätökseen.
In Belgium approval of the Treaty takes place by means of a complex parliamentary procedure which will soon be completed.
Ruotsissa äänestäminen on päätetty antaa parlamentin tehtäväksi, ja Suomessa valmistaudutaan toimimaan samoin.
Sweden has decided to postpone the vote in Parliament and Finland is getting ready to do so.
Tanskassa kansanäänestystä on lykätty, ja Puolassa, jossa kansanäänestyksen mahdollisuus on saanut kannatusta, menettelyn valintaa vielä mietitään.
Denmark has postponed its referendum and Poland, which was also leaning towards a referendum, is still considering which procedure to follow.
Portugalissa ja Tšekissä päätös kansanäänestyksen järjestämisestä on saanut odottaa.
Portugal and the Czech Republic also thought it preferable to wait before organising an indicative referendum.
Virossa päätöstä ei vielä ole tehty suuntaan eikä toiseen.
Estonia has yet to opt definitively for one solution or the other.
Siellä ratifioimismenettely kuitenkin riippuu tuomioistuimesta.
In that country, however, the method of ratification will be decided in court.
Nostetun kanteen seurauksena tuomareiden on otettava kantaa sopimuksen yhdenmukaisuuteen Viron perustuslain kanssa.
Following a complaint, the judges must rule on compliance of the European Treaty with the Estonian Constitution.
Mikäli yhdenmukaisuudesta varmistutaan, Viron parlamentti voi julkisen keskustelun jälkeen päättää perustuslaista tehdyn sopimuksen ratifioimisesta.
If they rule in favour, the Estonian Parliament can then take a decision regarding the Constitution after organising a public debate.
Mikäli sopimuksen todetaan olevan ristiriidassa Viron perustuslain kanssa, kansanäänestys on ainoa mahdollinen menettely.
If not, a referendum is the only possible route.
EU:n 25 jäsenvaltiosta kaksi, Ranska ja Alankomaat, on hylännyt perustuslaista tehdyn sopimuksen.
Two of the 25 Member States, France and the Netherlands, have rejected the Constitution.
Vaikka Alankomaiden kansanäänestyksen tulos ei ole oikeudellisesti sitova vaan pelkästään suuntaa-antava, äänestyksen tuloksessa on pitäydytty poliittisesti.
They both did so by means of a referendum and while legally the Dutch 'Nee' is only of consultative value, it is nevertheless politically valid.
Kansanäänestyksen valinneissa valtioissa kyllä- ja ei-äänet ovat jakautuneet epätasaisesti.
In the countries which have opted for a referendum, the 'Yes' and 'No' camps are clearly defined.
Alankomaissa perustuslaista tehtyä sopimusta vastusti 61,7 prosenttia ja Ranskassa 54,8 prosenttia kansalaisista.
The Dutch rejected the Constitution by 61.7% of the votes and the French by 54.8%.
Kummassakin tapauksessa äänestyksen osallistumisprosentti oli korkea (Hollannissa 63 prosenttia ja Ranskassa 70 prosenttia).
Turnout was high in both cases (63 and 70% respectively).
On tärkeää huomata, että Luxemburgin kansanäänestys toteutettiin Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestysten jälkeen vallinneessa sopimuksen kannalta kielteisessä ilmapiirissä.
An important point: the citizens of the Grand Duchy voted after the French and Dutch referendums had taken place, in an atmosphere of general crisis.
Onko perustuslaki kuollut ja kuopattu?
What if the Constitution is dead?
Kansanäänestyksen kielteinen tulos Ranskassa ja Alankomaissa, jotka ovat kumpikin EU:n perustajajäseniä, jätti varjoonsa Espanjan kansanäänestyksen myönteisen tuloksen.
The 'no' vote in France and the Netherlands, two founding countries of the European Community, eclipsed Spain’s 'Yes'.
Moni oli jo valmis hautaamaan perustuslaista tehdyn sopimuksen.
Many people then believed that the Constitutional Treaty was dead.
Luxemburgin pääministeri Jean-Claude Juncker halusi kuitenkin oikaista tilannetta julistamalla Luxemburgin kansanäänestyksen myönteisen tuloksen jälkeen, että ” perustuslaki ei ole kuollut ”.
The Prime Minister of Luxembourg, Jean-Claude Juncker, was determined to fight back, declaring, after the 'yes' vote in his country, that ‘the Constitution is not dead’.
Euroopan yhdentymisen historiassa tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun perussopimus hylätään kansanäänestyksellä.
This is not the first time in the history of the construction of Europe that a European Treaty has been rejected in a referendum.
Vuonna 1992 tanskalaiset torjuivat kansanäänestyksellä Maastrichtin sopimuksen, jossa yhteisvaluuttaan siirtyminen laitettiin vireille.
In 1992 the Danes said 'No' to the Treaty of Maastricht, which launched the single currency project.
Vuonna 2001 irlantilaiset torjuivat kansanäänestyksellä toimielinten uudistukseen tähtäävän Nizzan sopimuksen, jolla valmisteltiin EU:n tulevaa laajentumista.
In 2001 it was the Irish who said 'No' to the Treaty of Nice on the reform of the EU institutions prior to the future enlargement of Europe.
Kummassakin tapauksessa ratifioimisen esteenä olivat sopimuksiin sisältyvät yksityiskohdat, ja pienten muutosten jälkeen sopimukset hyväksyttiin toisessa kansanäänestyksessä.
These two countries had concerns regarding particular points in the Treaties and after some improvements to the texts the 'Yes' votes carried the day at the end of a second referendum.
Sen sijaan Ranskan kansalliskokouksen päätös äänestää Euroopan puolustusyhteisöä vastaan vuonna 1954 kaatoi kyseisen poliittisen hankkeen lopullisesti.
On the other hand, the refusal of the French National Assembly to ratify the Treaty establishing the European Defence Community in 1954 dealt a fatal blow to that political project.
Entä miten perustuslaista tehdyn sopimuksen käy?
What fate awaits the Constitution?
Yhdessä sopimukseen liitetyistä julistuksista määrätään, että jos kahden vuoden kuluttua tämän sopimuksen (…) allekirjoittamisesta neljä viidesosaa jäsenvaltioista on ratifioinut mainitun sopimuksen, mutta ratifiointi tuottaa yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle vaikeuksia, Eurooppa-neuvosto ottaa asian käsiteltäväkseen.
A declaration annexed to it stipulates that ‘ if, two years after the signature of the treaty (…), four fifths of the Member States have ratified it and one or more Member States have encountered difficulties in proceeding with ratification, the matter shall be referred to the European Council.’
Perustuslaista tehdyssä sopimuksessa asiasta ei määrätä tämän enempää.
The Constitution says nothing more on the subject.
Julistuksen kyseistä kohtaa on tulkittu eri tavoin sen jälkeen, kun Ranska ja Alankomaat hylkäsivät sopimuksen kansanäänestyksellä.
Following the 'no' votes of France and the Netherlands, this declaration has given rise to differing interpretations.
EU:n 25 jäsenvaltion valtion- ja hallitusten päämiehet ovat sopineet saattavansa miettimisajan jälkeen ratifioimisprosessin loppuun vuoden 2006 ensimmäisen puoliskon aikana.
After deciding to grant themselves ‘a period of reflection’, the Heads of State and Government of the Twenty-Five agreed to take stock of the ratification process in the first half of 2006.
Varmaa kuitenkin on, että Nizzan sopimusta sovelletaan niin kauan kuin Euroopan perustuslaista tehty sopimus ei ole voimassa.
One thing is certain: until the Constitutional Treaty comes into force, the Treaty of Nice holds sway.
Jos 20 jäsenvaltiota on hyväksynyt perustuslaista tehdyn sopimuksen 29. päivään lokakuuta 2006 mennessä, Eurooppa-neuvosto voi aikaisintaan 1. marraskuuta tarkastella tilannetta ja tehdä päätöksen asiasta.
In fact, if 20 Member States have approved the Constitution by 29 October 2006, then from 1 November the European Council will be able to study the situation and take a decision.
Jotta tämä olisi mahdollista, vähintään seitsemän valtion on vielä ratifioitava sopimus.
At least seven countries must ratify the Treaty for this scenario to be on the agenda.
Perustuslaista tehty sopimus ei sisällä erityisiä määräyksiä sen tilanteen varalta, että alle 20 maata olisi ratifioinut sopimuksen.
The Constitution makes no special provisions should there be fewer ratifications.
Nizzan sopimusta sovelletaan niin kauan kuin perustuslaista tehty sopimus ei ole voimassa.
Until the Constitutional Treaty enters into force, the Treaty of Nice will remain valid.
Kaikille kansalaisille suunnattua tietoa Euroopan perustuslaista tehdystä sopimuksesta Euroopan parlamentti hyväksyi sopimuksen Euroopan perustuslaista erittäin suurella äänten enemmistöllä Euroopan perustuslaista tehty sopimus – Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistu teksti
Information on the Constitution intended for the general public The European Parliament approved the Constitution for Europe by an overwhelming majority A Constitution for Europe – text published in the Official Journal
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//EN
Euroopan parlamentin uusi www-sivusto on tarkoitettu ennen kaikkea Euroopan unionin kansalaisille.
The European Parliament’s new website is aimed primarily at the citizens of the European Union.
Joseph Borrell Fontelles, Euroopan parlamentin puhemies heinäkuusta 2004 alkaen, esittää haastattelussa parlamentin uuden www-sivuston perusajatuksen, tietojen organisaatiomallin ja ryhmiensä toteuttamat toimitukseen liittyvät suuret muutokset.
In this interview, Josep Borrell Fontelles, President of the European Parliament since July 2004, describes the philosophy behind Parliament’s new website, its layout and the editorial revolutions introduced by his teams.
« Euroopan yhdentämispyrkimyksen tukeminen»
‘Encouraging an interest in Europe’
Mikä on uuden www-sivuston luonne?
How would you describe the spirit of the new site?
Eurooppa on luonnostaan äärimmäisen laaja ja monitahoinen aihe.
By nature, Europe is a vast and extremely complex subject.
Se ei kuitenkaan merkitse, että olisi mahdotonta edistää Eurooppaa, sen mekanismeja ja mahdollisuuksia koskevaa ymmärtämystä.
However, this does not mean that it is impossible to help people to understand Europe, its workings and its issues.
Kaikkihan ovat voineet todeta, miten laajaa perustuslakiin liittyvä keskustelu on ollut jäsenvaltioissa.
Everyone could see the scale of the debates surrounding the draft constitution in the Member States.
Tämä on osoittanut, että ihmiset ovat kiinnostuneita Euroopasta ja haluavat ymmärtää sitä.
This demonstrated that people are interested in Europe and want to understand it.
Koska Euroopan parlamentti edustaa Euroopan kansalaisia, sen velvollisuutena on tukea tätä pyrkimystä yhdentää Eurooppaa mahdollistamalla tiedonsaanti kaikista Eurooppaan liittyvistä kannoista.
Since it represents Europe’s citizens, the European Parliament has a duty to encourage this interest in Europe by providing access to all the views expressed within it.
Nykyisellä www-sivustolla oli jo toteutettu ensimmäinen vaihe, jossa oli mahdollista hakea kaikkia asiakirjoja.
The first stage has already been completed with the current site, on which it is possible to consult all Parliament’s documents.
Se oli mahdollista, mutta ei aina helppoa varsinkaan tekniseen sanastoon, organisaatiotapaan ja menettelyihimme tottumattomille.
However, although this is possible, it is not always easy, particularly for people who are unfamiliar with the technical vocabulary or with how our procedures are organised and how they operate.
Sivuston uudella rakenteella vastataan viiteen kysymykseen
The site is structured around the answers to 5 questions
Miten uudella sivustolla vastataan velvollisuuteen antaa tukea?
How does the new site fulfil this duty to provide guidance?
Sivuston rakenne perustuu kahteen jakoon.
The site is divided into two areas.
Ensimmäisessä on viisi suurta sivua tai otsikkoa, joista kukin vastaa vain yhteen yksinkertaiseen kysymykseen.
The first includes five main sections or headings, each of which answers a simple question.
Parlamentti ei ole vuoren huipulla sijaitseva eristetty rakennus, vaan Euroopan unionin kansalaisiin jatkuvasti yhteydessä oleva toimielin ja tämän haluamme osoittaa www-sivustolla.
We are not an ivory tower on a mountain peak; we are an institution that is permanently in touch with the daily lives of EU citizens and we intend to convey this through the new site.
Toinen kysymys «Mitä Euroopan parlamentti on?» saa vastauksen Parlamentti -sivulla, jolla esitetään parlamentin tehtävä, sen valtuudet ja organisaatio.
The second question, ‘What is the European Parliament?’ , is answered in the Parliament section, which describes its role, powers and organisation.
Kolmannella sivulla, Euroopan parlamentin jäsenet , ovat parlamentin toimijat: «keitä he ovat?» .
The third section, Members of the European Parliament , is given over to the players in the EP: ‘who are they?’
Sivustolla kävijä löytää hyvin helposti oman maansa jäsenet tai kenet tahansa 732 jäsenestä.
It is very easy for visitors to the site to access information on their country’s MEPs or indeed any of the 732 Members of Parliament.
Hän voi hakea kautensa aloittavan jäsenen tiedoston, todeta hänen valtuutensa parlamentissa ja tutustua hänen työhönsä läheisesti liittyviin asiakirjoihin, joita ovat esimerkiksi parlamentin mietinnöt, istunnossa esitettävät kysymykset ja tarkistukset.
They can consult a member’s file, which gives details of his or her career and parliamentary offices, as well as accessing the various documents which embody the very nature of an MEP’s work: parliamentary reports, parliamentary questions, amendments, etc.
On tärkeää tietää, että parlamentin jäsenet tekevät valtavasti työtä.
People must understand that MEPs work extremely hard.
Joskus asiakirjojemme ja tekstiemme määrällä lasketaan leikkiä, ja asiakirjathan eivät valmistu aivan itsestään!
We are teased sometimes about the volume of documents and texts that we produce: well, bear in mind that these documents do not write themselves!
Ne ovat tulosta esimerkiksi valiokunnissa käydyistä keskusteluista, pohdinnoista ja näkemystenvaihdoista.
They are the outcome of discussions, in parliamentary committees, for example, and of reflection and exchanges.
Niitä tarkistetaan ja työstetään uudestaan, jotta ne tyydyttäisivät, elleivät kaikkia, ainakin enemmistöä.
They are amended and reworked in order to satisfy, if not everyone, then at least the majority.
Tätä kutsutaan demokratiaksi.
This is what is known as democracy.
Nämä asiakirjat löytyvät Ajankohtaista -sivulta, jossa vastataan usein esitettyyn kysymykseen: «Mitä Euroopan parlamentti tekee?»
These documents are found in the section entitled Activities , which answers the big question: ‘What does the European Parliament do?’
Napsauttakaa niin näette!
Well, click and see for yourself!
Kaikki asiakirjat ovat saatavilla elimen, luonteen, päivämäärän ja kolmen viimeisimmän lainsäädäntökauden, toisin sanoen 15 viimeksi kuluneen vuoden, perusteella.
You can search for documents by institution, type or date and for the last three parliamentary terms, i.e. the last 15 years.
EP Live -sivustolla vastataan kysymykseen «Miten voi nähdä mitä parlamentissa tapahtuu?» jakamalla tietoa Euroopan parlamentin tapahtumista streaming-muodossa.
Finally, the section EP Live answers the question ‘How can we see what goes on in Parliament?’ by broadcasting events taking place in the European Parliament using the webstreaming technique.
Monien vuosien ajan sivustolla olevan suoran istunnon ansiosta on voitu seurata täysistunnoissa käytäviä keskusteluja.
The ‘S é ance en Direct’ service, which has been available for several years, makes it possible to follow the debates in plenary.
Tällainen levitys lisääntyy hyvin nopeasti EP Livellä -sivustolla, jolla esitetään tärkeitä kuulemisia, kuten tehtiin silloin kun kuultiin komission jäseniksi nimitettyjä, samoin valiokuntien keskusteluja ja lehdistötilaisuuksia.
Very soon EP Live will also be broadcasting important hearings such as the confirmation hearings of nominee Commissioners, which have already been broadcast live in the past, as well as committee debates and press conferences.
Sivuston eri kohderyhmien huomioonottaminen
Taking account of the various types of visitor to the site
Mikä on toimituksen tehtävä?
What is the editorial response?
Toimituksen ensimmäinen tehtävä on ottaa huomioon sivustoa käyttävät eri kohderyhmät.
The editorial response is firstly to take account of the different types of visitor to the site.
Yksinkertaistaen voidaan esittää, että ensiksi ovat kansalaiset eli suuri yleisö, jolle halutaan antaa tuoretta, selvää ja ymmärrettävää tietoa.
To put it simply, we have, on the one hand, citizens, the wider public to whom we would like to give up-to-date, clear and comprehensible information.
Tämän sivuston halutaan olevan asiaankuuluvan ja luotettavan tiedon pysyvä lähde.
For these visitors, the site is intended to be a permanent source of relevant and reliable information.
Toiseksi sivusto on arvokas väline kaikille unionin asioiden parissa työskenteleville, joita ovat esimerkiksi virkamiehet, erikoistuneet toimittajat ja edunvalvojat.
On the other hand, our site is also intended to be a valuable tool for those working on European issues: officials, specialised journalists, lobbyists, etc.
Varsin ymmärrettävästi näillä kahdella kohderyhmällä ei ole samoja odotuksia.
As you will understand, these two types of visitor to the site do not have the same expectations.
Sen vuoksi jokaisen viiden sivuston sivut on jaettu kolmeen alueeseen.
That is why each of the five sections on the site is divided into three areas.
Tämä on sivuston toinen jako.
This is the site’s second division.
Ensimmäinen alue on tarkoitettu kansalaisille heidän omalla kielellään ja puhetavallaan, siis mahdollisimman suoralla tavalla.
The first area addresses citizens in their mother tongue and the type of language they are used to, i.e. as directly as possible.
Toisella on teknisempää ja perusteellisempaa sisältöä.
The second provides content which is more technical and exhaustive.
Tavoitteena on johdattaa suuri yleisö yhdellä napsautuksella omalla kielellä ja puhetavalla esitetystä sisällöstä teknisempään sisältöön, jolla sivuston käyttäjälle pyritään antamaan vähimmäisselvitys.
The objective is to allow the wider public, by means of a simple click, to move from content in their mother tongue and everyday language to content which is more technical and for which a minimum number of key terms will be explained.
Ei ole järkevää liittää sivustolle täysistunnossa hyväksyttyä mietintöä, jos sitä ei selitetä.
There is no point in putting a report adopted in plenary online if no effort is made to explain it.
Mitkä ovat sen mahdollisuudet, mistä on keskusteltu, mitkä ovat ongelmat ja poliittiset kannat?
What are the issues involved, the problems, the political positions?
Kansalaiselle tarkoitetut alueet ovat sitä varten, että kansalaiset saavat taas kerran tietoa parlamentin jäsenten tekemästä työstä.
The areas given over to citizens are there to enable them to access the work carried out by MEPs.
Vuorovaikutus, WAI-standardit ja kehitys.
Interactivity, WAI standards and developments
Uudella sivustolla ei ole mahdollisuutta keskusteluun kommenttien ja foorumin muodossa.
The new site does not offer an interactive tool such as a forum or the opportunity to post comments.
Eikö se ole outoa demokraattiselta toimielimeltä?
Isn’t this odd for a democratic institution?
Asia ei ole ihan näin.
That is not entirely true.
Kansalaisten postilaatikko, vetoomusten jättäminen ja asiakirjan pyytäminen ovat sähköisiä online-palveluja, jotka ovat saatavilla parlamentin sivustolla.
Correspondence with Citizens, petitions and document requests are all services that are interactive and available online via the Parliament section.