natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. huomauttaa, että vaikka perusoikeuskirja tulisi olemaan osa unionin primaarioikeutta, olisi soveliasta välttää eroavaisuuksia Euroopan yhteisöjen ja Strasbourgin tuomioistuimen oikeuskäytännössä; katsoo, että on ryhdyttävä tarvittaviin toimiin, jotta Euroopan unioni voi liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen;
Even if a Charter of Fundamental Rights became part of the Union's primary law, it would be advisable to avoid discrepancies between the case law of the Luxembourg Court and that of the Strasbourg Court; consequently, considers that the necessary steps should be taken to enable the European Union to accede to the European Convention on Human Rights;
2.lokakuuta 2002 NAISTEN OIKEUKSIEN JA TASA-ARVOASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
2 October 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND EQUAL OPPORTUNITIES
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta nimitti kokouksessaan 10. heinäkuuta 2002 valmistelijaksi Joke Swiebelin.
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities appointed Joke Swiebel draftsperson at its meeting of 10 July 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 10. syyskuuta 2002 ja 2. lokakuuta 2002.
The committee considered the draft opinion at its meetings of 10 September 2002 and 2 October 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Marianne Eriksson (puheenjohtajana), Jillian Evans (varapuheenjohtaja), María Izquierdo Rojo (Joke Swiebelin (valmistelija) puolesta), Regina Bastos, Lone Dybkjær, Ilda Figueiredo, Geneviève Fraisse, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Martens ja Miet Smet.
The following were present for the vote: Marianne Eriksson, acting chairperson; Jillian Evans, vice-chairperson; María Izquierdo Rojo (for Joke Swiebel), draftsperson; Regina Bastos, Lone Dybkjær, Ilda Figueiredo, Geneviève Fraisse, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Martens and Miet Smet.
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
16.syyskuuta 2002 VETOOMUSVALIOKUNNAN LAUSUNTO
16 September 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON PETITIONS
Vetoomusvaliokunta nimitti kokouksessaan 10. heinäkuuta 2002 valmistelijaksi Vitaliano Gemellin.
The Committee on Petitions appointed Vitaliano Gemelli draftsman at its meeting of 10 July 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksessaan 11.–12. syyskuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meeting of 11/12 September 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Roy Perry (ensimmäinen varapuheenjohtaja ja puheenjohtajana), Proinsias De Rossa (toinen varapuheenjohtaja), Astrid Thors (kolmas varapuheenjohtaja), Richard A. Balfe, Herbert Bösch, Michael Cashman, Laura González Álvarez, Jean Lambert, Ioannis Marinos, Guido Sacconi, The Earl of Stockton, Christian Ulrik von Boetticher ja Stavros Xarchakos.
The following were present for the vote: Roy Perry, first vice-chairman and acting chairman; Proinsias De Rossa, second vice-chairman; Astrid Thors, third vice-chairman; Richard A. Balfe, Herbert Bösch, Michael Cashman, Laura González Álvarez, Jean Lambert, Ioannis Marinos, Guido Sacconi, The Earl of Stockton, Christian Ulrik von Boetticher and Stavros Xarchakos.
Vetoomusvaliokunta otti tyydytyksellä vastaan Eurooppa-neuvoston päätöksen hyväksyä Euroopan unionin perusoikeuskirja, jota valiokunta pitää tärkeänä oikeudellisena välineenä demokratian takaamisen, oikeuksien turvaamisen ja ihmisoikeuksista ja perusvapauksista huolehtivan kansalaisten Euroopan lujittamisen kannalta.
The Committee on Petitions welcomed the adoption by the European Council of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, seeing it as an important legal instrument for guaranteeing democracy, protecting rights and consolidating a people’s Europe concerned about human rights and fundamental freedoms.
On täysin luonnollista, että valiokunta hyväksyy käsiteltäväksi vetoomukset, joita unionin kansalaiset jättävät sille yhä useammin.
It is perfectly natural that the committee should accept and declare admissible the growing number of petitions submitted to it by European citizens in this area.
Vetoomuksista käy ilmi, että kansalaiset tiedostavat sen, miten tärkeää on, että Euroopan unioni, samoin kuin sen jäsenvaltiot, perustuu oikeusvaltion ja oikeusvarmuuden periaatteille ja että kansalaiset odottavat siksi, että sekä jäsenvaltiot ja unionin toimielimet että paikalliset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat ottavat paremmin huomioon tunnustetut oikeudet.
It is clear from examining these petitions that European citizens are aware of the importance of a European Union which, like its Member States, is based on the principles of ‘ the rule of law ’ and ‘ legal certainty ’ and that they therefore expect the rights that they enjoy to be better taken into account by the Member States and European institutions, but also by local authorities and actors in civil society.
Vetoomusten syvällisempi tarkastelu kuitenkin osoittaa, etteivät unionin kansalaiset ole tietoisia perusoikeuskirjan juridisesta arvosta ja merkityksestä, eivätkä myöskään tiedä, antaako sen sitovuus oikeuden vedota viime kädessä tuomioistuimiin.
Nevertheless, a more thorough analysis of these petitions reveals that European citizens are unaware of the value and legal scope of the Charter and, in particular, are unsure whether its binding nature entitles them to appeal to the courts as a last resort.
Kansalaiset ovat sitä vastoin voimakkaasti sitä mieltä, että kun Euroopan parlamentti saa käsiteltäväkseen vetoomuksen, sen on ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin loukattujen oikeuksien turvaamiseksi.
On the other hand, they are firmly convinced that, once a petition has been addressed to it, the European Parliament must take the appropriate steps to uphold the rights which have been breached.
Esittelijän mielestä unionin kansalaisille ei saa tuottaa tässä suhteessa pettymystä, vaan kansalaisia ja unionia on pyrittävä saattamaan mahdollisimman tehokkaasti lähemmäksi toisiaan.
Your draftsman believes that we must not disappoint the expectations of European citizens and must therefore do our utmost to bring them closer to the European Union.
Siksi on aivan välttämätöntä päästä eroon oikeudellisesta epämääräisyydestä ja määritellä perusoikeuskirjan oikeudellinen arvo ja asema.
That is why it is vital to resolve this legal grey area and define the value and legal status of the Charter.
Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä toissijaisuusperiaate ja jokaisen tunnustetun oikeuden asema on määriteltävä selvästi, jottei perusoikeuskirja olisi enää vastaisuudessa luonteeltaan pelkkä julistus.
In doing so, due account must be taken of the subsidiarity principle, while the status of each right recognised in the Charter must be clearly spelled out so that it becomes more than just a proclamation.
Vetoomusvaliokunta on edelleen varma siitä, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä valmistelukunnasta löytyy juridista mielikuvitusta ja poliittista älyä, joiden avulla se pystyy ottamaan huomioon edellä esitetyn ja tekemään perusoikeuskirjaan tarpeelliset mukautukset, kun se liitetään Euroopan unionin tulevaan perustuslakiin, sekä varmistamaan yksilön oikeuden vedota tuomioistuimiin.
The Committee on Petitions remains convinced that the Convention will display the legal imagination and political intelligence required to take the above considerations into account, make the necessary adjustments to the Charter when it is incorporated into the future European constitution and provide for an individual right of appeal to the courts.
Tällaisena tuomioistuimena voisi toimia Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, sillä unioni on jo liittynyt sitä koskevaan yleissopimukseen.
The court concerned could be the European Court of Human Rights, since the Union is already a member of the relevant Convention.
Vetoomusvaliokunta toivoo, että perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta tuo päätöslauselmassaan selkeästi esiin edellä esitetyt näkökohdat ja vetoomusvaliokunnan roolin näissä asioissa oikeusasiamiehen rinnalla, jonka kanssa valiokunta tekee tiivistä yhteistyötä.
The Committee on Petitions would like to see the above points explicitly included in the resolution of the Committee on Constitutional Affairs, including reference to its role in this field alongside the Ombudsman, with whom it acts in close cooperation.
Vetoomusvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Petitions calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
Johdanto-osan U kappale
Recital U
Johdanto-osan Q kappale
Recital Q
8. lokakuuta 2002 LOPULLINEN A5-0333/2002 *
8 October 2002 FINAL A5-0333/2002 *
Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta
on the proposal for a Council directive on minimum standards for the qualification and status of third country nationals and stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection
Neuvosto pyysi 15. marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä kuulla Euroopan parlamenttia EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan mukaisesti ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta (KOM(2001) 510 – 2001/0207(CNS)).
By letter of 15 November 2001 the Council consulted Parliament, pursuant to Article 67 of the EC Treaty on the proposal for a Council directive on minimum standards for the qualification and status of third country nationals and stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection ( COM(2001) 510 – 2001/0207(CNS)).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 28. marraskuuta 2001 lähettäneensä kyseisen ehdotuksen asiasta vastaavaan kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaan sekä lausuntoa varten ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokuntaan, budjettivaliokuntaan, oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokuntaan, työllisyys- ja sosiaalivaliokuntaan ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokuntaan ( C5‑0573/2001 ).
At the sitting of 28 November 2001 the President of Parliament announced that he had referred this proposal to the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs as the committee responsible and the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy, the Committee on Budgets, the Committee on Legal Affairs and the Internal Market, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities for their opinions ( C5‑0573/2001 ).
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 13. joulukuuta 2001 lähettäneensä kyseisen ehdotuksen lausuntoa varten myös vetoomusvaliokuntaan.
At the sitting of 13 December 2001 the President of Parliament announced that he had also referred the proposal to the Committee on Petitions for its opinion.
Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta oli nimittänyt kokouksessaan 21. marraskuuta 2001 esittelijäksi Jean Lambertin.
The Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs appointed Jean Lambert rapporteur at its meeting of 21 November 2001.
Valiokunta käsitteli komission ehdotusta ja mietintöluonnosta kokouksissaan 18. huhtikuuta, 23. toukokuuta, 18. kesäkuuta, 9. heinäkuuta ja 2. lokakuuta 2002.
It considered the Commission proposal and the draft report at its meeting of 18 April 2002, 23 May 2002, 18 June 2002, 9 July 2002 and 2 October 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Jorge Salvador Hernández Mollar (puheenjohtaja), Giacomo Santini (varapuheenjohtaja), Jean Lambert (esittelijä), Maria Berger (Margot Keßlerin puolesta), Giuseppe Brienza, Marco Cappato (Maurizio Turcon puolesta), Charlotte Cederschiöld, Ozan Ceyhun, Carlos Coelho, Gérard M.J. Deprez, Giuseppe Di Lello Finuoli, Enrico Ferri (Bernd Posseltin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Adeline Hazan, Pierre Jonckheer, Timothy Kirkhope, Eva Klamt, Ole Krarup, Carlos Lage (Robert J.E. Evansin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Baroness Sarah Ludford, Lucio Manisco (Fodé Syllan puolesta), Luís Marinho (Carmen Cerdeira Mortereron puolesta), Bill Newton Dunn, Marcelino Oreja Arburúa, Elena Ornella Paciotti, Paolo Pastorelli (Marcello Dell'Utrin puolesta), Hubert Pirker, José Ribeiro e Castro, Martine Roure, Heide Rühle, Gilles Savary (Michael Cashmanin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Olle Schmidt (Francesco Rutellin puolesta), Ingo Schmitt (Hartmut Nassauerin puolesta), Ilka Schröder, Miet Smet (Mary Elizabeth Banottin puolesta), Ole Sørensen (Lousewies van der Laanin puolesta), Patsy Sörensen, Sérgio Sousa Pinto, The Earl of Stockton (The Lord Bethellin puolesta), Joke Swiebel, Anna Terrón i Cusí, Gianni Vattimo (Walter Veltronin puolesta), Christian Ulrik von Boetticher, Christos Zacharakis (Thierry Cornillet'n puolesta) ja Olga Zrihen Zaari (Martin Schulzin puolesta).
The following were present for the vote: Jorge Salvador Hernández Mollar, chairman ; Giacomo Santini, vice-chairman; Jean Lambert, rapporteur; Maria Berger (for Margot Keßler), Giuseppe Brienza, Marco Cappato (for Maurizio Turco), Charlotte Cederschiöld, Ozan Ceyhun, Carlos Coelho, Gérard M.J. Deprez, Giuseppe Di Lello Finuoli, Enrico Ferri (for Bernd Posselt, pursuant to Rule 153(2)), Adeline Hazan, Pierre Jonckheer, Timothy Kirkhope, Eva Klamt, Ole Krarup, Carlos Lage (for Robert J.E. Evans, pursuant to Rule 153(2)), Baroness Sarah Ludford, Lucio Manisco (for Fodé Sylla), Luís Marinho (for Carmen Cerdeira Morterero), Bill Newton Dunn, Marcelino Oreja Arburúa, Elena Ornella Paciotti, Paolo Pastorelli (for Marcello Dell'Utri), Hubert Pirker, José Ribeiro e Castro, Martine Roure, Heide Rühle, Gilles Savary (for Michael Cashman, pursuant to Rule 153(2)), Olle Schmidt (for Francesco Rutelli), Ingo Schmitt (for Hartmut Nassauer), Ilka Schröder, Miet Smet (for Mary Elizabeth Banotti), Ole Sørensen (for Lousewies van der Laan), Patsy Sörensen, Sérgio Sousa Pinto, The Earl of Stockton (for The Lord Bethell), Joke Swiebel, Anna Terrón i Cusí, Gianni Vattimo (for Walter Veltroni), Christian Ulrik von Boetticher, Christos Zacharakis (for Thierry Cornillet) and Olga Zrihen Zaari (for Martin Schulz).
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot ovat liitteenä.
The opinions of the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities and of the Committee on Petitions are attached.
Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta päätti 23. tammikuutta 2002 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy decided on 23 January 2002 not to deliver an opinion.
Budjettivaliokunta päätti 21. marraskuuta 2001 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Budgets decided on 21 November 2001 not to deliver an opinion.
Oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunta päätti 27. marraskuuta 2001 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Legal Affairs and Internal Market has decided on 27 November 2001 not to deliver an opinion.
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta päätti 4. joulukuuta 2001 olla antamatta lausuntoa.
The Committee on Employment and Social Affairs has decided on 4 December 2001 not to deliver an opinion.
LUONNOS LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta (KOM(2001) 510 – C5‑0573/2001 – 2001/0207(CNS))
DRAFT LEGISLATIVE RESOLUTION European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council directive on minimum standards for the qualification and status of third country nationals and stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection ( COM(2001) 510 – C5‑0573/2001 – 2001/0207(CNS))
– ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2001) 510 EYVL C 51 E, 26.2.2002, s. 325. ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2001) 510 OJ C 51E, 26.2.2002, p.
– neuvoston kuultua sitä EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan mukaisesti ( C5‑0573/2001 ),
– having been consulted by the Council pursuant to Article 67 of the EC Treaty ( C5‑0573/2001 ),
– neuvoston ilmoitettua sille, että Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta haluavat osallistua komission ehdotuksen hyväksymiseen,
– having been informed by the Council that Ireland and the United Kingdom wish to participate in the adoption of the Commission proposal, …
– ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot ( A5‑0333/2002 ),
– having regard to the report of the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities and the Committee on Petitions ( A5‑0333/2002 ),
(1) Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka on avoin henkilöille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat oikeutetusti hakemaan suojelua yhteisöstä .
(1) A common policy on asylum, including a Common European Asylum System, is a constituent part of the European Union's objective of progressively establishing an area of freedom, security and justice open to those who, forced by circumstances, legitimately seek protection in the Community .
(1) Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka on avoin henkilöille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat oikeutetusti hakemaan suojelua Euroopan unionista .
(1) A common policy on asylum, including a Common European Asylum System, is a constituent part of the European Union's objective of progressively establishing an area of freedom, security and justice open to those who, forced by circumstances, legitimately seek protection in the European Union .
Turvapaikkapolitiikka "yhteisöllistettiin" Amsterdamin sopimuksella, ja siitä on määräyksiä EY:n perustamissopimuksen siinä osassa, jota on tapana kutsua ensimmäiseksi pilariksi.
Asylum policy was 'communitised' by the Treaty of Amsterdam and is governed by provisions in the EC Treaty which form part of what is commonly referred to as the first pillar.
Tietyistä turvapaikka-asioihin liittyvistä toimenpiteistä, jotka koskevat ulkosuhteita tai rikollisuuden torjuntaa, määrätään kuitenkin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen niin sanotuissa toisessa ja kolmannessa pilarissa.
However, some asylum-related measures, relating to external relations and crime prevention, are regulated by the Treaty on European Union, under the second and third pillars respectively.
Nämä perusteet huomioon ottaen tuntuu aiheellisemmalta käyttää Euroopan unionin käsitettä, jotta katetaan kaikki kolme pilaria ja asia kytketään "yhteisön säännöstöön", kuten on jo tehty muissa, jo hyväksytyissä ja voimassa olevissa säädöksissä.
On this basis, it would therefore seem more appropriate to refer to the European Union in order to cover the three pillars and link this matter to the 'acquis communautaire', to which reference is made in other regulations which have already been approved and are in force.
1 EYVL C 19, 23.1.1999, s. 1.
1 OJ C 19, 23.1.1999, p.1.
Neuvoston ja komission toimintasuunnitelma siitä, miten parhaiten panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta (niin sanottu Wienin toimintasuunnitelma), jonka Wienissä 11. ja 12. joulukuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto allekirjoitti, muodostaa tärkeän osviitan esimerkiksi integroidulle turvapaikkapolitiikalle Euroopan unionissa.
The Plan of Action of the Council and the Commission on how best to implement the provisions of the Treaty of Amsterdam on an area of freedom, security and justice (known as the 'Vienna Plan of Action'), which was endorsed by the European Council at its meeting in Vienna on 11 and 12 December 1998, constitutes a vital stage in the process of establishing an integrated asylum policy in the European Union.
Sen vuoksi se on välttämättä otettava huomion.
It must therefore be given due consideration.
(2) Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityiskokouksessaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn, pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, ja näin noudattaa palauttamiskiellon periaatetta ja varmistaa, ettei ketään palauteta vainottavaksi.
(2) The European Council at its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999 agreed to work towards establishing a Common European Asylum System, based on the full and inclusive application of the Geneva Convention relating to the Status of Refugees of 28 July 1951, as supplemented by the New York Protocol of 31 January 1967, thus maintaining the principle of non-refoulement and ensuring that nobody is sent back to persecution.
(2) Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityiskokouksessaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn, pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on täydennettynä ja muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, ja näin noudattaa kansainvälisestä oikeudesta johtuvaa palauttamiskiellon periaatetta ja varmistaa, ettei ketään palauteta vainottavaksi.
(2) The European Council at its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999 agreed to work towards establishing a Common European Asylum System, based on the full and inclusive application of the Geneva Convention relating to the Status of Refugees of 28 July 1951, as supplemented and amended by the New York Protocol of 31 January 1967, thus ensuring , by virtue of the non-refoulement principle of international law, that nobody is sent back to persecution.
Geneven yleissopimusta, joka tehtiin 28. heinäkuuta 1951, täydennettiin tietyiltä osin 31. tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla.
Some aspects of the Geneva Convention of 28 July 1951 were supplemented by the New York Protocol of 31 January 1967.
Tiettyjä sen osa-alueita kuitenkin muutettiin perusteellisesti, mistä on esimerkkinä 1 artiklan A jakson 2 kappaleen uusi sanamuoto.
A number of them, however, were radically altered, as illustrated by the new wording of paragraph 2 of Article 1(A).
Turvapaikkapolitiikan olennaisena osana on palauttamiskiellon periaatteen ehdoton noudattaminen; periaate katsotaan hyväksytyksi yleismaailmalliseksi oikeudeksi.
The key element in asylum policy is unconditional respect for the principle of non-refoulement, as a universally accepted right.