natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. katsoo, että Euroopan unioni ei ole tähän mennessä sitoutunut johdonmukaisesti ja pitkäjänteisesti lukutaidottomuuden ehkäisemiseen; katsoo, että henkilöitä, joiden perustaidot ovat heikot, ei ole otettu riittävästi huomioon yhteisön ohjelmia suunniteltaessa,
I. whereas there has been no consistent and continuous commitment at European level up to now to combating illiteracy and whereas insufficient account is taken of people with poor basic skills when formulating Community programmes,
J. katsoo, että kun otetaan huomioon ihmisarvon kunnioitus ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäiseminen, on torjuttava myös sellaisten vanhusten lukutaidon heikkenemistä, jotka eivät enää kykene huolehtimaan itsestään ja joiden on muutettava asumaan vanhainkoteihin, jolloin he joutuvat lopullisesti eroon tutusta perhe- ja sosiokulttuurisesta ympäristöstään,
J. whereas, in the interests of human dignity and the fight against social marginalisation, action must also be taken to combat the ‘returning’ illiteracy which particularly affects elderly people who, as they lose their self-sufficiency, are obliged to enter sheltered accommodation, leaving their family and socio-cultural environment behind them for good,
K. ottaa huomioon, että osallistuminen tietoon perustuvaan yhteiskuntaan ja yhteiskunnallinen osallisuus pohjautuu pääasiassa luku- ja kirjoitustaitoon ja että lukutaidottomuus rajoittaa pääsyä työmarkkinoille, työmahdollisuuksia ja kykyä sopeutua muuttuvaan yhteiskuntaan ja talouteen,
K. whereas participation in the knowledge-based society and social inclusion are primarily based on the ability to read and write, and whereas illiteracy restricts access to the labour market, employment prospects and the ability to adapt to a changing society and economy,
L. katsoo, että useiden työntekijöiden lukutaidottomuus ja perusosaamisen puutteet yhtäältä lisäävät työtapaturmariskiä ja toisaalta heikentävät heidän kykyään kouluttautua uudelleen (tai vaihtaa alaa),
L. whereas the effect of the illiteracy and the low level of basic skills displayed by many workers is to increase the risk of accidents at work and to make it more difficult for those workers to be reskilled or retrained,
M. uskoo, että jos Lissabonissa asetettu tavoite tehdä Euroopasta "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta" halutaan saavuttaa, eurooppalaisten lukutaitoa on kehitettävä myös edistämällä kansalaisten tiedostavampaa poliittista osallistumista ja mahdollisuuksia tuntea paremmin oikeutensa ja käyttää niitä,
M. whereas, if the goal set out at Lisbon of making Europe ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’ and, in addition, the promotion of increased awareness in respect of political participation and greater knowledge on the part of citizens of their rights and ability to assert them is to be attained, European literacy skills must be enhanced,
N. katsoo, että on otettava huomioon Nizzan huippukokouksessa hyväksytyt suuntaviivat, jotka koskevat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen yhteisiä tavoitteita, edistettävä työelämään osallistumista ja resurssien, oikeuksien, omaisuuden ja palveluiden tuomista kaikkien ulottuville sekä torjuttava näin syrjäytymisriskiä toimimalla kaikkein riskialttiimpien ihmisryhmien puolesta;
N. whereas it is necessary to take into account the guidelines approved by the Nice European Council with regard to the common objectives in the fight against poverty and social exclusion and to promote the participation in working life and access for all to resources, rights, and goods and services, by forestalling the risks of marginalisation so as to act for the benefit of the categories which are most at risk,
a) lukutaitomoduulien kehittäminen kaikkiin aikuisille tarjottaviin ammatillisen koulutuksen ohjelmiin ja toimiin, siirtotyöläisten tarpeen erityisesti huomioon ottaen, sekä rahoitustuen ja aineiston tarjoaminen kaikkia lukutaidon edistämistoimia varten, joita työpaikoilla toteutetaan (mukaan lukien mahdollisuus soveltaa sopimusta palkallisista koulutusvapaista); b) sellaisten ensisijaisuuskriteerien määrittäminen, joilla taataan, että aikuiset, joilla on vain heikot perustaidot, pystyvät osallistumaan koulutusohjelmiin ja itsensä kehittämisohjelmiin, ja varmistetaan heidän tarpeitaan vastaavat menetelmät; c) "katukirjastojen" ja tukiopetuksen kaltaisten aloitteiden sekä kaikkien sellaisten aloitteiden edistäminen paikallisesti, alueellisesti ja kansallisesti, jotka lisäävät lukutaitoa sitä (palkansaajatilanteesta riippumatta) tarvitsevien henkilöiden keskuudessa ja joiden tarkoituksena on edistää sosiaalista yhdentymistä; d) yhteiskunnallisten toimijoiden kuuleminen lukutaidottomuuden ehkäisyyn liittyvissä asioissa ja heidän aktiivinen osallistumisensa ohjelmien määrittelyyn ja täytäntöönpanoon kaikilla päätöksentekotasoilla; e) toiminnan sovittaminen tiiviisti yhteen rakennerahastoista rahoitettavien toimien täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten yksikköjen, sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta ja työelämään pääsystä vastaavien tahojen sekä lukutaidottomuuden ehkäisemispolitiikasta vastaavien tahojen kesken; f) sen tunnustaminen, että myös tietokoneen käyttötaito saattaa johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen, minkä vuoksi myös siitä on keskusteltava;
(a) the development of literacy courses in all vocational training programmes and actions for adults, taking into account in particular the needs of migrant workers, and the provision of financial and material support for all literacy projects set up at places of work (including the possibility of applying the agreement on paid training leave); (b) the definition of priority criteria to guarantee access to training and personal development programmes for adults with poor basic skills; and of methods tailored to their needs; (c) the promotion at local, regional and national level of initiatives such as mobile libraries and learning support and of any initiative which would help those who cannot read to learn to do so, irrespective of their financial status and with a particular view to facilitating their integration into society; (d) the consultation and active involvement of all concerned parties in the definition and implementation of programmes to combat illiteracy at each level of decision making; (e) close coordination between the relevant services responsible at national, regional and local level for implementing actions under the Structural Funds, those responsible for policies to combat social exclusion and integration into working life and those responsible for policies to combat illiteracy; (f) recognition that computer illiteracy may also lead to social exclusion, and also therefore needs addressing;
8. kehottaa komissiota tukemaan lukutaidon kehittämistä ja ylläpitoa esimerkiksi Sokrates-, Leonardo- ja Nuoriso-ohjelmien kautta samoin kuin rakennerahastoista tuettujen hankkeiden kautta;
Calls on the Commission to support the development and maintenance of literacy skills through programmes such as SOCRATES, LEONARDO and YOUTH, as well as through projects supported by the Structural Funds;
Suuressa köyhyydessä elävät kärsivät eniten siitä, että heitä ei hyväksytä täysivaltaisiksi kansalaisiksi ja että heitä pidetään hyödyttöminä ja merkityksettöminä.
The most distressing aspect of life for people living in extreme poverty is not being accepted as full citizens, and being regarded as useless and insignificant members of society.
Laajamittaista köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on pidettävänä ihmisoikeuksien loukkauksena.
Extreme poverty and social exclusion should, therefore, be regarded as a breach of human rights.
Lukutaidottomuuden ehkäiseminen ei ole vain pedagogien tai opettajien haaste – tämä haaste koskee kaikkia kansalaisia .
Combating illiteracy is not just a challenge for teachers and educators, but for all members of society.
Yhteiskuntamme menettää merkittävää ihmispotentiaalia, kun se ei kykene tarjoamaan kaikille kansalaisille mahdollisuutta menestyä koulussa, opetella ammattia ja osallistua aktiivisesti uuteen tekniikkaan liittyvään koulutukseen.
By failing to enable all citizens to succeed at school, learn job skills and actively participate in new- technology training programmes, our society is depriving itself of considerable untapped resources.
Ei yksinomaan siksi, että osalta kansalaisista riistetään muuttuvassa yhteiskunnassa välttämätön väline, luku- ja kirjoitustaito, vaan myös siksi, että he ovat täten tuomittuja vaikenemaan ja olemaan kommunikoimatta, pakotettuja hyödyttömyyteen ja näin ollen myös sosiaaliseen syrjäytymiseen ja sivullisen asemaan kansalaisina.
Inability to access basic training and illiteracy are unacceptable breaches of human rights not only because they deprive citizens of the reading and writing skills that are essential in our changing society, but also because they condemn people to silence, non-communication, enforced idleness and hence to social exclusion and de facto non-citizenship.
Lukutaidottomuuden ehkäisemisen varsinainen haaste liittyy juuri tähän.
This is what is really at stake in combating illiteracy.
Kielellinen vajavaisuus näyttää aiheuttavan valtavaa kärsimystä.
Not having access to the power of language is a source of suffering.
Universités populaires Quart Monde, 6. eurooppalaisen istunnon asiakirjat, Talous- ja sosiaalikomitea, Olivier Gerhardin johdolla, Bryssel 1999. .
Proceedings of the 6th conference of the Fourth World People's Universities under the aegis of the Economic and Social Committee, chaired by Olivier GERHARD, Brussels, 1999.
Tämän valiokunta-aloitteisen mietinnön tarkoituksena on saada aikaan Euroopan unionissa yhteisiä toimia, jotta lukutaidottomuuden ehkäiseminen saataisiin kiinteäksi osaksi sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan liittyviä poikkitieteellisiä ohjelmia ja otettaisiin huomioon horisontaalisesti kaikessa yhteisön politiikassa.
This own-initiative report seeks to establish joint action at European level to ensure that efforts to combat illiteracy become an integral part of across-the-board programmes to combat social exclusion, and are incorporated into all Community policies.
Sosiaalisen syrjäytymisen ja lukutaidottomuuden määritelmät
Definitions of social exclusion and illiteracy
Esittelijä pitäytyisi mielellään määritelmässä, jota Ranskan talous- ja sosiaalikomitea ehdotti vuonna 1987 Joseph Wresinskin selvityksen perusteella: Epävakaa yhteiskunnallinen asema tarkoittaa yhden tai useamman sellaisen vakautta lisäävän tekijän, esimerkiksi työn, puuttumista, joka antaa ihmisille ja perheille mahdollisuuden huolehtia ammatillisista, perheeseen liittyvistä ja sosiaalisista velvoitteistaan ja nauttia perusoikeuksistaan.
The rapporteur endorses the definition put forward in 1987 by the French Economic and Social Committee, following the report by Mr Joseph Wrensinski: ‘Precariousness can be defined as the absence of one or more sources of security, and in particular employment, which enable individuals and families to meet their professional, family and social responsibilities and to enjoy their fundamental rights.
Tästä aiheutuvan epävakauden laajuus sekä sen seurausten vakavuus ja lopullisuus voi vaihdella.
The ensuing insecurity may be more or less profound and have more or less serious and permanent consequences.
Se johtaa laajamittaiseen köyhyyteen silloin, kun se vaikuttaa useisiin elämän osa-alueisiin, kun siitä tulee pysyvää, kun se vaikeuttaa mahdollisuuksia huolehtia jälleen velvoitteistaan ja omaksua jälleen omat oikeudet lähitulevaisuudessa.
It leads to extreme poverty when it affects several areas of life, when it becomes persistent and when it undermines a person’s chances of regaining a hold on his life and reclaiming his rights by himself within a reasonable time-frame.’
Grande pauvreté et précarité économique et sociale.
Extreme poverty and economic and social precariousness.
Selvitys talous- ja sosiaalikomitealle, Pariisi 1987.
Report of Economic and Social Council, Paris 1987.
Esittelijä: Joseph Wresinski.
Rapporteur: Mr Joseph WRENSINKSI.
Vaikka Eurooppa on vauras maanosa, osa kanssaihmisistämme elää äärimmäisessä köyhyydessä ja sosiaalisesti syrjäytyneinä.
Although Europe is a prosperous continent, many of our fellow citizens live in extreme poverty and suffer social exclusion.
Eurostatin viimeisimpien tilastojen mukaan noin 18 % Euroopan unionin väestöstä elää tuloilla, jotka ovat alle 60 % kansallisista keskituloista (suhteellisen köyhyyden mittaamisessa käytetty alhaisten tulojen raja).
According to the most recent Eurostat statistics, some 18% of the population of the European Union live on less than 60% of national average earnings (the low income threshold used for measuring relative poverty).
OECD:n vuonna 1994 järjestämä kansainvälinen aikuisten lukutaitotutkimus pyrki arvioimaan ja vertailemaan aikuisten taitoja eräissä teollisuusmaissa.
The international inquiry into adult literary organised in 1994 by the OECD with a view to assessing and comparing adults' skills in certain industrialised countries defined literacy as the reading and writing skills used by adults in their daily lives, at work or in society.
Siinä määriteltiin lukutaito luku- ja kirjoitustaidoksi, jota aikuiset käyttävät päivittäisessä elämässään, työssään tai yhteiskunnassa toimiessaan.
OECD report.
OECD:n raportti Littératie, Économie et Société, 1995.
Literacy, economy and society, 1995.
Lukutaidottomuus Euroopassa
Illiteracy in Europe
Ongelman laajuutta Euroopan unionissa ei pidä aliarvioida: OECD:n mukaan huomattava osa 15–65-vuotiaista Euroopan unionissa ei ymmärrä eikä pysty käyttämään painettua ja kirjallista informaatiota, joka on välttämätöntä jokapäiväisessä elämässä.
The scale of the problem at Community level should not be underestimated: according to the OECD, a substantial proportion of the population between the ages of 15 and 65 in the Union is incapable of understanding and using the printed matter and literature necessary to function in everyday life.
Kyseisen analyysin mukaan tällainen funktionaalinen lukutaidottomuus on myös vakava ongelma unionin jäsenehdokasvaltioissa: 42,2 % 16–65-vuotiaista on lukutaidottomia Sloveniassa, 33,8 % Unkarissa, 42,6 % Puolassa, 20,3 % Romaniassa, 29,5 % Bulgariassa, 25,9 % Liettuassa, 23,3 % Virossa ja 20,3 % Latviassa.
According to this analysis, the problem of illiteracy is equally serious in the candidate countries: 42.2% of the population between 16 and 65 years of age are illiterate in Slovenia, 33.8% in Hungary, 42.6% in Poland, 20.3% in Romania, 29.5% in Bulgaria, 25.9% in Lithuania, 23.3% in Estonia and 20.3% in Latvia.
Vaikka täydellistä lukutaidottomuutta, joka tarkoittaa, ettei henkilö osaa lainkaan kirjoittaa ja lukea, ei nykyisin juuri esiinny Euroopassa, funktionaalinen lukutaidottomuus näyttää lisääntyvän.
Thus while illiteracy, defined as the total inability to read and write, has now been almost completely eradicated in Europe, the phenomenon of 'functional illiteracy' is becoming increasingly serious.
Lukutaidottomuus jakaa ihmiset niihin, jotka ovat muita edullisemmassa ja suhteellisen turvatussa asemassa, ja niihin, jotka ovat muita epäedullisemmassa ja syrjitymmässä asemassa, joilla ei ole mahdollisuuksia saada työtä, jotka ovat taloudellisesti muita heikommalla ja jotka elävät eristyksissä eivätkä osallistu yhteiskuntaelämään.
Illiteracy creates an ever-widening gap between those who are privileged and live in relative security and those who are disadvantaged and marginalised, have no access to employment, suffer from financial insecurity and isolation and are excluded from social life.
Hugues Lenoir, Entreprise et illettrisme: ne pas renoncer! , Informations Sociales n° 59.
Hugues LENOIR, Entreprise et illettrisme : ne pas renoncer! in : Informations Sociales n°59 .
Työllistyvyysvaje vaikuttaa myös itse työntekijöihin.
The employability deficit also has an impact on workers themselves.
Työtapaturmien lisäksi lukutaidottomuus lisää poissaoloja ja vähentää työmotivaatiota.
Apart from the industrial accidents it causes, illiteracy is a source of absenteeism and demotivation.
Tietoyhteiskunta uhkaa vielä pahentaa lukutaidottomien syrjäytymistä ja luoda uudentyyppisen "teknisen" lukutaidottomuuden, joka liittyy vaikeuksiin käyttää uusia tietoteknisiä järjestelmiä.
There is the additional risk that the information society will exacerbate the exclusion of people with poor literacy skills and generate a new form of 'technological illiteracy' characterised by difficulty in interacting with new information technology systems.
Lissabonin Eurooppa-neuvosto totesi, että elinikäiseen oppimiseen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan on yhdistettävä onnistunut siirtyminen tietoon perustuvaan talouteen ja yhteiskuntaan, jotta siirtyminen tietoyhteiskuntaan ei aiheuta syrjäytymistä eikä jätä haavoittuvimmassa asemassa olevia ihmisiä oman onnensa nojaan.
The European Council in Lisbon confirmed that lifelong learning and action to combat social exclusion are necessary if the transition towards a knowledge-based economy and society is to succeed and to ensure that the emergence of the information society does not give rise to exclusion and leave the most vulnerable members of society out of account.
Sosiaalisen osallisuuden edistäminen (päätelmien 32 ja 33 kohta).
'Promoting social inclusion' (Paragraphs 32 and 33 of the Conclusions)
Euroopan unionin toimet ja lukutaidottomuuden ehkäisemistä haittaavat esteet
European Union action and obstacles to action to combat illiteracy
Yhteisössä ei ole vielä johdonmukaista politiikkaa, jota sovellettaisiin aikuisten lukutaidottomuuteen, vaikka ongelmaan on kiinnitetty huomiota useissa yhteisön asiakirjoissa (kertomus työllisyydestä vuonna 2000, työllisyyden suuntaviivat vuodeksi 2001, elinikäistä oppimista koskeva valmisteluasiakirja).
At Community level, no coherent policy has yet been devised to tackle the problem of adult illiteracy, even if it has been frequently raised in Community documents (the report for 2000 on employment, the employment guidelines for 2001 and the memorandum on lifelong learning).
Ensimmäinen Euroopan parlamentin päätöslauselma lukutaidottomuudesta hyväksyttiin 13. toukokuuta 1982.
The first European Parliament resolution on combating illiteracy was adopted on 13 May 1982.
Ongelmat, jotka haittaavat tehokasta toimintaa tällä alalla, ovat moninaisia:
The main problems impeding effective action in this field fall into the following categories:
– Lukutaidottomuudesta ei ole olemassa luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja.
- the absence of reliable and comparable data on literacy.
Tällä hetkellä ei ole käytössä mitään yhteistä kansainvälistä indikaattoria.
There is as yet no commonly accepted international indicator.
Kansalliset ja kansainväliset järjestöt perustavat arvionsa parhaaksi katsomiinsa kriteereihin.
National and international bodies base their assessments on their own criteria.
Jokainen jäsenvaltio käyttää eri määritelmiä ja indikaattoreita.
Each Member State uses different definitions and indicators;
– Henkilöille, joilla on vaikeuksia lukea, kirjoittaa ja laskea, tarkoitetut ohjelmat on mukautettu huonosti kohderyhmän todellisiin tarpeisiin.
- programmes intended for persons who have difficulty in reading, writing and in basic numeracy are ill-adapted to the real needs of the targeted group.
Perinteiset toimet joko koulujärjestelmän sisällä tai sen rinnalla vastaavat huonosti sosiaalisesti syrjäytyneiden aikuisten tarpeita, aikatauluja ja opetusmenetelmiä.
Traditional approaches, both within and outside the educational system, take little account of the needs, availability and learning methods of adults who suffer from social exclusion.
Työpaikoilla tai työelämään siirtymiseksi toteutettavat erityiskoulutustoimet edellyttävät usein jonkinasteista valmistautumista, jotta koulutukseen voisi päästä.
The more specific training measures, either at the workplace or with a view to vocational integration, often require a certain level of preparation as a condition of access;
– On välttämätöntä tarttua ongelmaan kaikessa politiikassa yhdistämällä kulttuuri- ja koulutuspoliittisiin tavoitteisiin sosiaalipoliittisia ja työelämään pääsyä koskevia tavoitteita, jotka liittyvät sosiaalista osallisuutta edistävään politiikkaan.
- the need to tackle the problem by means of integrated policies combining cultural and educational objectives with social objectives and the objective of integrating people in the employment market in line with a policy of social inclusion.
Unionin toimivalta ja lukutaidottomuuden ehkäisemistä koskevat ehdotukset
The scope for Union action and the proposals to combat illiteracy
Lukutaidottomuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemistä koskeva politiikka kuuluu nykyisellään pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan.
The policy of combating illiteracy and social exclusion is at present principally a matter for the Member States.
Yhteisön tehtävänä on kuitenkin tukea jäsenvaltioiden aloitteita ja niiden välistä yhteistyötä.
However, the Community has the task of supporting national initiatives and transnational cooperation.
Lukutaidottomuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisestä on tehtävä yksi unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisista tavoitteista, ja asiaa on edistettävä kattavalla ja yhdennetyllä strategialla, jossa on yhdistyneenä kaikki aiheeseen liittyvä politiikka.
Action to combat illiteracy and exclusion must become one of the priorities of the Union and the Member States through the mobilisation of all the policies concerned within the framework of an integrated overall strategy.
Esittelijä ehdottaa siis, että harkitaan lukutaidottomuuden ehkäisemiseksi tarkoitetun "avoimen koordinointimenetelmän" käyttöönottoa jäsenvaltioiden kesken ja että tämä voitaisiin yhdistää kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin ja yhteiskunnallista osallisuutta edistäviin kansallisiin suunnitelmiin.
Your rapporteur proposes, therefore, that the adoption of an 'open method of cooperation' between the Member States should be envisaged in relation to efforts to combat illiteracy, possibly in conjunction with national action programmes to promote employment and social inclusion.
A. KOHDERYHMÄN OSALLISTUMINEN
A. THE PARTICIPATION OF THE PERSONS CONCERNED
Sosiaalisen syrjäytymisen ja lukutaidottomuuden ehkäisemistä koskevien strategioiden lähtökohtana on aina tiivis ja jatkuva yhteistyö niiden valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa, jotka tukevat herkeämättä kaikkein vähäosaisimpia perheitä niiden päivittäisissä pyrkimyksissä välttää sosiaalista syrjäytymistä.
Any concerted strategy to combat social exclusion and illiteracy should proceed on the basis of close and continuous cooperation with the NGOs that provide long-term support to the poorest families in their daily struggle to overcome social exclusion.
B. JÄSENVALTIOIDEN TOIMET
B. THE ACTIONS OF THE MEMBER STATES
Esittelijä ehdottaa, että jäsenvaltioissa pyritään edistämään erityisesti seuraavia seikkoja:
When it comes to action by the Member States, your rapporteur proposes that particular care should be taken to promote the following:
Lukutaitomoduulien kehittäminen kaikkiin aikuiskoulutustoimiin ja sellaisten ensisijaisuuskriteerien vahvistaminen, jotka takaavat lukutaidottomille pääsyn koulutusohjelmien piiriin.
The development of literacy modules in all adult education schemes and the setting of priority criteria guaranteeing access to training programmes for illiterate people.
On erityisesti tuettava kaikkia lukutaidon kehittämistoimia, jotka voidaan toteuttaa työpaikalla tai yhteistyössä potentiaalisten työnantajien kanssa.
In particular, literacy promotion schemes which can be implemented at the workplace or in collaboration with potential employers should be supported;
Aikuisten lukutaidon kehittämiseen tarkoitettujen didaktisten välineiden ja menetelmien kehittäminen yleisesti ottaen sekä uutta tekniikkaa hyväksi käyttäen.
Devising teaching instruments and methods aimed at teaching literacy skills to adults, drawing on the new technologies where appropriate;