natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komission kertomus rakennerahastoista 2000 – 12. vuosikertomus
on the twelfth annual report on the Structural Funds (2000)
Komission kertomus koheesiorahaston vuosikertomuksesta 2000
on the annual report of the Cohesion Fund (2000)
Komission kertomus liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välinettä (ISPA) koskevasta vuosikertomuksesta 2000
on the annual report of the Instrument for Structural Policy for Pre-Accession (ISPA) (2000)
Valmistelija: Giovanni Pittella
Draftsman: Giovanni Pittella
Budjettivaliokunta nimitti kokouksessaan 22. tammikuuta 2002 valmistelijaksi Giovanni Pittellan.
The Committee on Budgets appointed Giovanni Pittella draftsman at its meeting of 22 January 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Terence Wynn (puheenjohtaja), Reimer Böge (varapuheenjohtaja), Francesco Turchi (varapuheenjohtaja), Giovanni Pittella (valmistelija), Ioannis Averoff, Joan Colom i Naval, Den Dover, Göran Färm, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Catherine Guy-Quint, María Esther Herranz García, Juan de Dios Izquierdo Collado (Bárbara Dührkop Dührkopin puolesta), Constanze Angela Krehl, Wilfried Kuckelkorn, John Joseph McCartin, Jan Mulder, Juan Andrés Naranjo Escobar, Guido Podestà, Amalia Sartori (Markus Ferberin puolesta), Gerhard Schmid (Jutta D. Haugin puolesta), Esko Olavi Seppänen (Chantal Cauquilin puolesta), Per Stenmarck, Rijk van Dam (Michel Raymondin puolesta), Kyösti Tapio Virrankoski ja Brigitte Wenzel-Perillo.
The following were present for the vote: Terence Wynn, chairman; Reimer Böge and Francesco Turchi, vice-chairmen; Giovanni Pittella, draftsman; Ioannis Averoff, Joan Colom i Naval, Den Dover, Göran Färm, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Catherine Guy-Quint, María Esther Herranz García, Juan de Dios Izquierdo Collado (for Bárbara Dührkop Dührkop), Constanze Angela Krehl, Wilfried Kuckelkorn, John Joseph McCartin, Jan Mulder, Juan Andrés Naranjo Escobar, Guido Podestà, Amalia Sartori (for Markus Ferber), Gerhard Schmid (for Jutta D. Haug), Esko Olavi Seppänen (for Chantal Cauquil), Per Stenmarck, Rijk van Dam (for Michel Raymond), Kyösti Tapio Virrankoski and Brigitte Wenzel-Perillo.
Budjettivaliokunta pyytää asiasta vastaavaa aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat osat päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
2. pitää valitettavana sitoumusten (55,3 prosenttia) ja maksujen (79,4 prosenttia) kehnoa toteutustasoa; asettaa talousarvioennusteiden tarkkuuden kyseenalaiseksi, kun otetaan huomioon komission kokemus rakennerahastojen hoidossa 80-luvulla; panee merkille, että vuonna 2001 Alustavat luvut. toteutus parani sitoumusten osalta (99,6 prosenttia), mutta huononi maksujen osalta (68,6 prosenttia), mikä tarkoittaa, että maksamatta olevat määrät (RAL) kasvoivat 9 400 miljoonaa euroa;
Deplores the poor rate of implementation of commitment appropriations (55.3%) and payment appropriations (79.4%) and questions the accuracy of the budget forecasts, given the experience which the Commission gained in the management of the Structural Funds during the 1980s; notes that in 2001 the rate of implementation improved as regards commitment appropriations (99.6%), but deteriorated as regards payment appropriations (68.6%) Provisional figures. , so that the volume of appropriations outstanding will have increased by EUR 9 400 million;
11. pitää sitoumusten (84,4 prosenttia) ja maksujen (57,0 prosenttia) riittämätöntä tasoa valitettavana; panee merkille, että toteutus parani vuonna 2001 Alustavat luvut. sitoumusten (100,0 prosenttia) ja maksujen (62,8 prosenttia) osalta, vaikka tämä johti kaikesta huolimatta siihen, että maksamatta olevat määrät (RAL) kasvoivat ja ovat nyt 1 176 miljoonaa euroa;
Deplores the inadequate rate of implementation of commitment appropriations (84.4%) and payment appropriations (57%); notes that in 2001 the rate of implementation improved as regards both commitment appropriations (100%) and payment appropriations (62.8%) Provisional figures. , albeit that this still points to an increase in the volume of appropriations outstanding, which has reached EUR 1 176 million;
15. pyytää, että jatkossa kertomuksissa ei rajoituta toteutuslukujen yhteenvetoon ja toiminnan kuvaamiseen; pyytää myös, että kertomuksissa esitetään koheesiorahastosta rahoitettujen toimien epäsuorat vaikutukset;
Urges that, in the future, the reports should not be confined to a summary of the rate of implementation and a description of the activities carried out; urges, further, that the reports should outline the spill-over effects of the measures financed under the Cohesion Fund;
16. panee tyytyväisenä merkille sitoumusten toteutustason (96,1 prosenttia), mutta pitää valitettavana, että maksujen toteutustaso on lähes olematon (1,5 prosenttia); asettaa talousarvioennusteiden tarkkuuden kyseenalaiseksi; panee merkille, että toteutus parani vuonna 2001 sitoumusten (99,6 prosenttia) ja etenkin maksujen osalta, mutta maksamatta olevat määrät (RAL) kasvoivat kuitenkin ja ovat nyt 147 miljoonaa euroa;
Welcomes the rate of implementation of commitment appropriations (96.1%), but deplores the almost total failure to implement payment appropriations (1.5%) and questions the accuracy of the budget forecasts; notes that, in 2001, the rate of implementation improved as regards commitment appropriations (99.6%) and, more significantly, as regards payment appropriations, albeit that this still points to an increase in the volume of appropriations outstanding , which has reached EUR 147 million;
18. pyytää, että jatkossa kertomuksissa ei rajoituta toteutuslukujen yhteenvetoon ja toiminnan kuvaamiseen, vaan että niissä esitetään myös arviointi, jossa osoitetaan tämän välineen myötä saavutettu edistyminen yhteisön ympäristöalan lainsäädännön ehtojen täyttämisessä ja välineet, joita on käytetty liikenteen alan pullonkaulojen poistamisessa; pyytää myös, että tulevissa kertomuksissa esitetään liittymistä edeltävästä välineestä rahoitettujen toimien epäsuorat vaikutukset;
Urges that future reports should not be confined to a summary of the rate of implementation and a description of the activities carried out, but that they should also include an assessment which illustrates the progress made, by virtue of this instrument, towards meeting the conditions laid down in the acquis communautaire in the environment sphere and the resources employed with a view to eliminating bottlenecks in the transport sector; urges, further, that future reports should outline the spill-over effects of the measures financed under the pre-accession instrument;
20. pyytää, että jatkossa kertomuksiin sisällytetään yksityiskohtaisempia tietoja hankkeiden ja ohjelmien yhteisrahoitusjärjestelyistä (kansallisten talousarvioiden osuus, kansalliset lainat, kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämät lainat jne.);
Urges that future reports should contain more detailed information concerning the arrangements for the co-financing of projects and programmes (contributions from national budgets, national loans, loans granted by international financial institutions, etc.);
20.maaliskuuta 2002 TYÖLLISYYS- JA SOSIAALIVALIOKUNNAN LAUSUNTO
20 March 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
Komission kertomus "Rakennerahastot 2000 – 12. vuosikertomus"
on the twelfth annual report from the Commission on the Structural Funds (2000)
Valmistelija: Anne-Karin Glase
Draftsman: Anne-Karin Glase
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta nimitti kokouksessaan 23. lokakuuta 2001 valmistelijaksi Anne-Karin Glasen.
The Committee on Employment and Social Affairs appointed Anne-Karin Glase draftsman at its meeting of 23 October 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 18. helmikuuta sekä 18. ja 19. maaliskuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meetings of 18 February and 18 and 19 March 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Theodorus J.J. Bouwman (puheenjohtaja), Marie-Hélène Gillig (varapuheenjohtaja), Winfried Menrad (varapuheenjohtaja), Marie-Thérèse Hermange (varapuheenjohtaja), Sylviane H. Ainardi, Jan Andersson, Elspeth Attwooll, Regina Bastos, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo (Enrico Ferrin puolesta), Elisa Maria Damião, Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Stephen Hughes, Anna Karamanou, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (Roger Helmerin puolesta), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Lennart Sacrédeus, Herman Schmid, Peter William Skinner (Claude Moraesin puolesta), Miet Smet, Gabriele Stauner (Raffaele Lombardon puolesta), Helle Thorning-Schmidt, Ieke van den Burg, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler ja Sabine Zissener (Mario Clemente Mastellan puolesta).
The following were present for the vote: Theodorus J.J. Bouwman, chairman; Marie-Hélène Gillig, Winfried Menrad and Marie-Thérèse Hermange, vice-chairmen; Sylviane H. Ainardi, Jan Andersson, Elspeth Attwooll, Regina Bastos, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo (for Enrico Ferri), Elisa Maria Damião, Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Stephen Hughes, Anna Karamanou, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (for Roger Helmer), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Lennart Sacrédeus, Herman Schmid, Peter William Skinner (for Claude Moraes), Miet Smet, Gabriele Stauner (for Raffaele Lombardo), Helle Thorning-Schmidt, Ieke van den Burg, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler und Sabine Zissener (for Mario Clemente Mastella).
Uuden ohjelmakauden 2000–2006 ensimmäisen vuoden arvioinnissa keskitytään toteuttamisvaiheen mukaisesti pääasiassa säännösten ja suuntaviivojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon sekä ohjelmia koskeviin neuvotteluihin.
The analysis of the first year of the new programming period 2000-2006 centres – given the stage reached in terms of implementation – on the drawing-up and implementing of regulations and guidelines and negotiations on programmes.
Hankkeiden toteutuksen, rahoituksen, ohjauksen, valvonnan ja arvioinnin yksityiskohtainen tarkastelu ei mahtuisi tälle lausunnolle asetettuihin puitteisiin.
A detailed examination of project implementation, financing, monitoring and evaluation would be beyond the scope of this opinion.
Siksi mainittuihin kohtiin puututaan vain siinä määrin, kuin ohjelmaneuvottelujen viivästyminen niihin välittömästi vaikuttaa.
These aspects will therefore only be looked at in so far as delays in negotiations on programmes have direct implications for them.
Agenda 2000 -ohjelmaa koskevien neuvottelujen selkeänä tavoitteena oli saada rakennerahastoja koskevat asetukset valmiiksi hyvissä ajoin ennen kesätaukoa 1999.
It was a declared objective of the Agenda 2000 negotiations to wrap up the Structural Funds Regulations in time for the 1999 summer recess.
Tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan parlamenttia painostettiin aika tavalla, jotta sen ja neuvoston välinen yksimielisyys syntyisi nopeasti.
With a view to achieving this objective, considerable pressure was put on the European Parliament to swiftly reach an agreement with the Council.
Loppujen lopuksi asetukset saatiin hyväksyttyä vielä kesäkuussa 1999 eli ajoissa ennen ohjelmakauden alkua.
In the end, the regulations were adopted in June 1999, in good time before the start of the programming period.
Seuranneita komission, jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä neuvotteluja varten oli varattu viisi kuukautta aikaa, mutta itse asiassa niihin kului keskimäärin kymmenen kuukautta.
Five months were scheduled for the subsequent negotiations on programmes between the Commission, the Member States and the regions.
Toimitetut ohjelma-asiakirjat eivät myöskään kaikilta osin olleet riittävän huolellisesti laadittuja.
According to the Commission, Member States did not always forward programming documents and the additional information requested on time and, in some cases, the programming documents submitted had not been drawn up with the necessary care.
Jäsenvaltioiden ja alueiden edustajat taas valittavat, että komission suuntaviivat esitettiin liian myöhään ja että niiden tulkinta aiheutti vaikeuksia.
Member States and regions complain that the Commission’s guidelines were presented too late and were difficult to interpret.
Lisäksi he huomauttivat komission hitaasta työskentelytahdista ja pitkistä vastausajoista.
They also complain about the slow pace of work and the time it takes for the Commission to reply to questions.
Siksi myös komission pitäisi olla sidottu neuvotteluprosessia koskeviin vastausmääräaikoihin.
Deadlines for replies by the Commission should therefore be laid down in connection with negotiations.
Pisimpiä viivästykset olivat Equal-yhteisöaloitteen kohdalla, mikä luultavasti osittain johtui sitä koskevasta uudesta, erittäin vaativasta suunnitelmasta.
The most serious delays concern the Community Initiative EQUAL, probably in part because of the new, very ambitious design.
Valitettavasti myös vuoden 2001 toteutumisasteiden voidaan odottaa jäävän alhaisiksi.
Unfortunately, very low implementation rates are also likely for 2001.
Marraskuussa 2001 komissio julkaisi oppaan, jonka tarkoitus oli auttaa kehityskumppanuusosapuolia löytämään ylikansallisia yhteistyökumppaneita.
In November 2001, the Commission issued guidelines in order to assist development partnerships in finding transnational partners.
Tästä on pääteltävissä, että monin paikoin ei vielä tänäkään päivänä ole päästy edes siihen vaiheeseen, että voitaisiin ryhtyä varsinaisiin toimenpiteisiin.
That implies that, in many cases, the starting point for actual work has not yet even been reached.
Rakennerahastojen uudistuksen tavoitteita olivat mm. määrärahojen käyttöä koskevien säännösten yksinkertaisempi ja selkeämpi muotoileminen ja sitä kautta myös toteutumisasteiden parantaminen.
One of the goals of reform of the Structural Funds was to simplify and clarify rules on the use of funding and thereby improve implementation rates.
Sitä varten otettiin käyttöön "n+2"-sääntö, jonka mukaan jokaiseen toimenpiteeseen on ryhdyttävä kolmen vuoden kuluessa rahoituspäätöksestä.
For that reason, the n+2 rule was introduced, under which any measure must be adopted within three years of the financing decision.
Tämä periaatteessa järkevä sääntö saattaa muodostua ansaksi huomattavien viivästysten takia.
This rule, which is a sensible one in principle, could turn into a trap in view of the significant delays.
Komission vuosikertomuksista tulisi olla se hyöty, että ne osoittaisivat virheet ja heikot kohdat ja mahdollistaisivat niiden korjaamisen aina uusimman tiedon perusteella.
The purpose of the Commission’s annual reports should be to highlight shortcomings and weak areas and enable them to be rectified quickly.
Pelkkä toteutumisasteiden mainitseminen ei riitä, vaan tarvitaan pikemminkin laadullista arviointia.
It is not enough simply to refer to implementation rates; a qualitative assessment is rather needed.
Tavoitteeksi asetettu vaivaton siirtyminen vanhasta ohjelmakaudesta uuteen ei valitettavasti taaskaan toteutunut.
The goal of a seamless transition from the old to the new programming period has, unfortunately, again not been achieved.
Suunnitteluvaiheen viivästykset vaikuttavat ohjelmien kokonaistoteutukseen.
Delays in programming will have an impact on all stages of implementation of programmes.
On vaikeaa saada (varsinkin pienempiä) yrityksiä osallistumaan EU:n hankkeisiin, koska hallinto on niin raskassoutuista ja menettely aikaavievää.
It is difficult to get companies – particularly smaller companies – to take part in EU projects, in view of the amount of bureaucracy and the fact that procedures take so long.
Ensimmäisenä rakennerahastojen uudistuksen jälkeisenä vuotena ei siis – ainakaan hallinnon tasolla – ole juuri tapahtunut edistystä.
Little progress is therefore evident for the first year following the reform of the Structural Funds – at least at the administrative level.
Euroopan parlamentti on kiinnostunut tekemään aktiivista yhteistyötä komission kanssa tilanteen parantamiseksi ja toivoo informatiivisempien vuosikertomusten tulevaisuudessa synnyttävän kaikkia osapuolia paremmin hyödyttävää keskustelua.
In order to bring about improvements in this area, the European Parliament wishes to cooperate actively with the Commission and hopes that, in future, more informative annual reports will form the basis for a discussion of benefit to all parties.
– yhteisön tukikehyksiin kuuluvista tavoitetta 1 koskevista toimenpideohjelmista voitiin hyväksyä vain puolet, – tavoitteen 2 tukikelpoisten alueiden luettelo – joka muodostaa vain perustan ohjelmasuunnittelun aloittamiselle – valmistui vasta heinäkuussa 2000, – suuntaviivojen ja Equal-yhteisöaloitetta koskevan uuden suunnitelman myöhäisen hyväksymisen vuoksi kansalliset ohjelmat voitiin hyväksyä vasta maaliskuussa 2001; tämä näkyy eritoten siinä, että monin paikoin ei vielä tälläkään hetkellä ole saatu edes kehityskumppanuussopimusten muodostamista päätökseen, minkä vuoksi töitä tuskin on päästy tosiasiassa aloittamaan ennen vuotta 2002;
- only half of the operational programmes under Objective 1 CSFs were able to be adopted; - the list of areas eligible under Objective 2 – which is only the starting point for programming – was not completed until July 2000; - as a result of the late adoption of the guidelines and the new design of the EQUAL Community initiative , national programmes were not able to be adopted until March 2001; expresses its concern that, in many cases, development partnerships have to date not yet even been constituted, which means that work is hardly likely to actually start before 2002;
4. toteaa, että komissio hyväksyi yleiset suuntaviivat ohjelmille vasta, kun ohjelmien valmistelu jäsenvaltioissa ja alueilla oli jo edistynyt pitkälle;
Notes that the Commission did not adopt the general guidelines for the programmes until the preparation of programmes in the Member States and regions was already well under way;
9. on edelleen sitä mieltä, että vuosikertomuksissa rajoitutaan liiaksi rahastojen varojen sitomis- ja maksamisasteeseen ja että laadullinen arviointi tällöin laiminlyödään; toteaa pahoitellen, että arviointi tuskin eroaa rakennerahastoista vuonna 1999 annetusta 11. vuosikertomuksesta;
Further considers that the annual reports restrict themselves too much to the state of commitments and payments of aid appropriations, thereby neglecting a qualitative assessment; also notes with regret that this evaluation hardly differs from that of the 11th annual report on the Structural Funds (1999);
20.maaliskuuta 2002 KALATALOUSVALIOKUNNAN LAUSUNTO
20 March 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON FISHERIES
Rakennerahastot 2000 – 12. vuosikertomus
on the twelfth annual report on the Structural Funds (2000)
Kalatalousvaliokunta nimitti kokouksessaan 22. tammikuuta 2002 valmistelijaksi Yves Piétrasantan.
The Committee on Fisheries appointed Yves Piétrasanta draftsman at its meeting of 22 January 2002.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta kokouksissaan 24. tammikuuta, 21. helmikuuta ja 20. maaliskuuta 2002.
It considered the draft opinion at its meetings of 24 January, 21 February and 20 March 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Struan Stevenson (puheenjohtaja), Brigitte Langenhagen (varapuheenjohtaja), Rosa Miguélez Ramos (varapuheenjohtaja), Hugues Martin (varapuheenjohtaja), Yves Piétrasanta (valmistelija), Elspeth Attwooll, Pat the Cope Gallagher, Ian Stewart Hudghton, Heinz Kindermann, Giorgio Lisi, Bernard Poignant, Catherine Stihler, Daniel Varela Suanzes-Carpegna ja Herman Vermeer (Niels Buskin puolesta).
The following were present for the vote: Struan Stevenson, chairman; Brigitte Langenhagen, Rosa Miguélez Ramos and Hugues Martin, vice-chairmen; Yves Piétrasanta, draftsman; Elspeth Attwooll, Pat the Cope Gallagher, Ian Stewart Hudghton, Heinz Kindermann, Giorgio Lisi, Bernard Poignant, Catherine Stihler, Daniel Varela Suanzes-Carpegna and Herman Vermeer (for Niels Busk).
Viimeisin rakennerahastoja ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) koskeva ohjelmakausi alkoi vuonna 2000.
The year 2000 was the first of the new programming period for the Structural Funds, including the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
Parlamentti ja muut asiasta kiinnostuneet saavat kyseistä vuotta koskevasta kertomuksesta tietoa eri jäsenvaltioiden rahankäytöstä, esimerkiksi siitä, kuinka paljon varoja kyseiset jäsenvaltiot aikovat käyttää laivastojen rakenneuudistukseen, vesiviljelyyn ja jalostukseen jne.
The report for that year should provide Parliament, and other interested observers, with information on the spending priorities of the different Member States, such as the relative amounts of money which have been programmed for fleet restructuring, for aquaculture, for the processing sector, etc.
Kuten uudessa komission vihreässä kirjassa (KOM(2001) 135) todetaan, Euroopan unionin kalastusala joutuu tulevaisuudessa vastaamaan moniin erilaisiin haasteisiin.
The fisheries sector of the European Union faces many challenges, as has been clearly described by the recent Green Paper from the Commission ( COM(2001) 135 ).
Tuettavat toimet on määriteltävä, jotta saataisiin selville, mille kalastusalan osa-alueille jäsenvaltiot aikovat myöntää tukea, ja jotta osattaisiin arvioida, mitkä osa-alueet todennäköisesti selviävät hyvin tulevina vuosina.
The activities which are to be funded are thus important in that they indicate which components of the sector shall benefit from the financial support of the Member States, and which are likely to survive in the coming years.
Vuoden 2000 rakennerahastoja koskeva vuosikertomus ei sisällä yksityiskohtaisia tietoja jäsenvaltioiden rahankäytöstä.
The annual report of the Structural Funds for 2000 does not contain any detailed information of this kind.
Siinä todetaan ainoastaan, että jokin tietty jäsenvaltio on asettanut etusijalle esimerkiksi alusten käytöstä poistamisen ja vesiviljelyn.
It simply notes that a particular Member State is giving priority to, for instance, decommissioning vessels and aquaculture.
Vuosikertomuksessa ei eritellä tukien määriä.
There are no amounts included.
Komission mukaan kalastusalaa koskevia kustannusarvioita ei ole tarkoituksenmukaista julkaista vuosikertomuksen kaltaisessa yhteenvetokertomuksessa, koska kalastusalan osuus rakennerahastojen kokonaistalousarviosta on vain 2 prosenttia.
The Commission has argued that such a summary report is not the appropriate place to publish data on amounts of planned expenditure for the fisheries sector, considering that fisheries represents only 2% of the total envelope for the Structural Funds.
Ne henkilöt, jotka ovat kiinnostuneita kalastusalaan liittyvistä taloudellisista näkökohdista, löytävät kyseiset tiedot todennäköisesti paremmin jostakin muualta.
Other methods of dissemination may be better able to target those interested in the financial aspects of fishing.
Komission kalastuksen pääosasto on julkaissut Internet-sivuillaan http://europa.eu.int/comm/fisheries/structures/index_fi.htm viime vuoden aikana paljon erilaisia tietoja, mutta suurin osa niistä koskee ohjelmakautta 1994–1999.
Indeed, in the past year or so, much aggregated data has been published by the European Commission's Directorate General for Fisheries on its website http://europa.eu.int/comm/fisheries/structures/index_en.htm , but most of it relates to the previous programming period of 1994 to 1999.
Näiden tietojen mukaan yhteisö tuki alusten romuttamista yhteensä 330 miljoonalla eurolla (julkisen tuen kokonaismäärä oli 546 miljoonaa euroa) ja uusien alusten rakentamista tai vanhojen alusten nykyaikaistamista 461 miljoonalla eurolla (julkisen tuen kokonaismäärä oli 592 miljoonaa euroa).
According to data published there, the Community contributed €330 million to projects for the scrapping of vessels (of a total of €546 million of public aid) and €461 million to projects for construction of new vessels or modernisation of existing ones (of a total of €592 million of public aid).