natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V. ottaa huomioon vuonna 1994 annetun Brightonin julkilausuman, joka on naisia ja urheilua käsitelleen kansainvälisen työryhmän (GTI) ja "Eurooppa, naiset ja urheilu" ‑verkoston (EWS) merkittävin teko,
V. having regard to the Brighton Declaration of 1994, the substantial work performed by the International Working Group on Women and Sport (IWG) and the European Women and Sport network (EWS),
W. katsoo, että sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon ei olla urheiluun sovelletuissa yhteisön politiikoissa ja toimissa suunnattu riittävästi henkilöresursseja tai asianmukaisia varoja tai laadittu tarvittavia valvonta- ja seurantamekanismeja,
W. whereas the implementation of an integrated approach to gender equality in Community policies and actions in the field of sport is not backed up by sufficient human and financial resources or by the necessary supervisory and monitoring mechanisms,
Kysymyksen "naiset ja urheilu" jäsentäminen
Developing a structure for tackling the question of ‘women and sport’
Koululiikunnan ja vapaa-ajan urheilun kehittäminen
Developing sport in schools and sport for leisure
Tasa-arvon takaaminen huippu-urheilussa
Ensuring equal rights in top-level sport
Naisurheilijoiden terveyden takaaminen
Protecting the health of female athletes
38. katsoo, että on tärkeää valmentaa naisurheilijoita psykologisesti kohtaamaan kehossaan tapahtuvat muutokset tai käsittelemään naisellisuuteensa liittyviä kysymyksiä ja ottaa nämä näkökohdat huomioon myös valmentajien koulutuksessa;
Considers it important for female athletes to be given psychological support to enable them to come to terms with changes in their bodies or deal with questions regarding their femininity and for account to be taken of these aspects in training for coaches;
42. vaatii jäsenvaltioita ja hallintoviranomaisia asettamaan urheiluryhmittymien ja urheiluviranomaisten toimilupien ja tukien saamisen ehdoksi ohjesäännöt, joissa taataan, että päätöksentekoon osallistuu kaikilla tasoilla ja kaikissa päätöksentekoasemissa tasapuolisesti naisia ja miehiä;
Calls on Member States and regulatory authorities to make the recognition and subsidising of sports associations and authorities conditional on the adoption of statutory provisions ensuring equal representation of women and men at all levels and for all decision-making posts;
Vaikka "naiset ja urheilu" on Euroopan yhteisöjen toimielimen asiakirjan aiheena vielä uusi, on se historiallisesti vanha aihe.
The topic of ‘women and sport’ may be a new one for the European institutions, yet it has a long history.
Antiikin Kreikan ensimmäisissä kisoissa naisilla oli rajallinen mahdollisuus osallistua kilpailuihin Heran kisoissa olympiakisojen ulkopuolella.
As long ago as the first games in Greek Antiquity, women were assigned only a limited role, taking part in the Hera Games, rather than the Olympic Games themselves.
Pierre de Coubertinin aloittaessa olympiakisat uudelleen vuonna 1896 naisten osallistuminen kiellettiin, ja heidän tehtävänään oli pelkästään "seppelöidä voittajat".
It is also worth remembering that, when Pierre de Coubertin re-established the Games in 1896, he categorically excluded women and restricted their role to ‘crowning the victor’.
1900-luvun alusta lähtien naiset ovat saaneet kuitenkin osallistua joihinkin lajeihin, kuten golfiin, tennikseen, jousiammuntaan, purjehdukseen ja luisteluun.
At the beginning of the 20 th century, however, women were admitted to a number of events, including golf, tennis, archery, sailing and skating.
Poliittiselta kannalta katsottuna vasta viimeisten viidentoista vuoden aikana on järjestetty useita eri toimijoiden ja yhdistysten välisiä kokouksia, joissa on keskusteltu naisurheilusta ja annettu yhteisiä julkilausumia ja luotu verkostoja.
From a political standpoint, it has only been in the last 15 years that the question of women and sport has been discussed by institutions and associations, with the issuing of joint declarations and the establishment of networks.
Brightonissa vuonna 1994 annetun julkilausuman on hyväksynyt noin 200 urheiluorganisaatioita ja julkishallinnon elintä ja etenkin Kansainvälinen olympiakomitea.
The 1994 Brighton Declaration was adopted by some 200 sports and government organisations, including the International Olympic Committee.
On siis välttämätöntä, että Euroopan unioni on mukana näissä aloitteissa.
It therefore seems appropriate for the European Union to play its part in these initiatives.
Mietintö ei ole merkittävä ainoastaan sen takia, että Euroopassa, urheilukilpailujen syntysijoilla Ateenassa järjestään vuonna 2004 olympiakisat.
The importance of this report derives not only from the forthcoming 2004 Olympic Games in Europe, to be held in Athens, the cradle of sports competition.
Mietinnössä keskitytään kolmeen tarkkaan poliittiseen painopistealueeseen, jotka ovat koululiikunta, vapaa-ajan liikunta ja kilpaurheilu.
It is also tied to a particular set of political circumstances, where the focus is on three main areas, namely sport in schools, recreational sport and competitive sport.
Koululiikunnan asema on heikentynyt, mikä on sinällään ihmeteltävä ilmiö.
Sport in schools is in decline, which is something of a surprise.
Vaikka koululaitos on demokratisoitunut ja toimii nykyään esimerkkinä sukupuolten välisestä tasa-arvosta, vaikuttaa siltä, että liikunnanopetuksen merkitystä vähätellään koulujen opetusohjelmissa ja arvioissa.
At a time when schools are democratised and more than ever provide a focus for equal opportunities, it seems that sport has been downgraded in terms of the time allocated to it and its role in pupil assessment, that mixed sports teaching is frequently not provided, and that it is taught in a makeshift and ill-considered manner with the result that large numbers of girls give up sport during adolescence.
Tyttöjen ja poikien sekaryhmien muodostamisesta poiketaan varsin usein, eikä ryhmien muodostamisessa käytetä aina parasta harkintakykyä, minkä takia useat tytöt eivät enää murrosiässä harrasta liikuntaa.
Yet sport is recognised by many experts as being a way of learning about citizenship and solidarity, about success and integration, not to mention its health benefits.
Tytöt ja naiset eivät arvosta seuroissa ja vapaa‑aikana tapahtuvaa urheilutoimintaa samalla tavalla kuin pojat ja miehet.
Access and timetabling for sports facilities are deliberately geared to suit male sports or those considered as such.
Syy tähän löytyy keskeisistä rakenteellisista ongelmista: urheilukenttien käyttövuorot ja aikataulut määritetään usein niin sanottujen miehisten lajien tarpeiden mukaisesti.
Associations and federations are run by men, whereas women are often more involved in informal sport.
Miehet osallistuvat yhdistys‑ ja järjestötoimintaan, kun taas naiset suosivat epävirallisempaa toimintaa, mikä on johtanut merkittäviin eroihin vaihtoehdoissa.
The outcome is a serious disparity in resources.
Huippu‑urheilun suhteen on todettava, että vaikka naisten osallistuminen urheilukilpailuihin onkin hyväksytty symbolisesti, se ei peitä miesten ja naisten eriarvoista kohtelua urheilulajien harjoittamismahdollisuuksien, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien, saadun julkisuuden ja työllistymisen yhteydessä.
As far as top-level sport is concerned, the symbolic recognition of women’s participation in competitions can in no way conceal the highly unequal manner in which men and women are treated with regard to access to sporting disciplines, economic and social rights, media coverage and supervision.
Nizzan huippukokous hyväksyi joulukuussa 2000 julkilausuman yhteisten politiikkojen täytäntöönpanossa huomioon otettavista eurooppalaisen urheilun erityispiirteistä ja urheilun yhteiskunnallisesta merkityksestä.
In December 2000, the Nice Summit adopted a declaration ‘on the specific characteristics of sport and its social function in Europe, of which account should be taken in implementing common policies’.
Tämän mietinnön tarkoituksena on osoittaa edellä mainituissa kolmessa asiakohdassa näiden yhteisten politiikkojen tarpeellisuus, mikä tulisi osoittaa tunnustamalla urheilun erityispiirteet tulevassa perustuslaissa.
This report seeks to illustrate the need for these common policies with reference to the three aspects mentioned above, beginning with recognition of the specific characteristics of sport in the future constitution.
Yhteisön tulisi tukea urheilua, mitä puoltaa jo se, että urheiluharrastusta edistetään niin kouluissa, vapaa‑ajalla kuin työpaikoillakin.
Given the extensive role sport plays in social life, schools, leisure and work, the Community should show a greater interest in it.
Jos aihetta tarkastellaan historiallisesti, huomataan, ettei maantieteellisiä eroja voida unohtaa.
This historical perspective, however, should not allow us to forget the geographical disparities which exist.
Vastoin muita sukupuolten välisen tasa-arvon osa-alueita, naisten urheiluharrastamisen yleisyys noudattaa tavanomaista jakoa Pohjois- ja Etelä-Eurooppaan.
Unlike other areas in the field of equal opportunities, women’s sports participation is subject to a classic north-south divide in Europe.
On mielenkiintoista huomata, että urheilusta vastaavia toimivaltaisia viranomaisia on monenlaisia: urheilutoiminnasta vastaavat niin hallitukset ja paikallisviranomaiset (Etelä-Euroopan maat) kuin paikallishallitukset, ammattijärjestöt ja kirkotkin.
In some cases it is governments that are responsible for sports activities, while in others it is local authorities (southern countries), local government, or even trade unions and churches.
Tämän vuoksi sukupuolten välisen tasa-arvon säilyttäminen yhdistävänä tavoitteena vaikuttaa järkevältä, varsinkin kun tiedossa on, että eurooppalaisten kulttuuritoiminnassa urheilu tulee heti elokuvissa ja kirjastoissa käynnin ja historiallisiin nähtävyyksiin tutustumisen jälkeen ja ennen museoita, konsertteja tai teattereita.
That is why it seems prudent to pursue the unifying objective of equal opportunities, particularly bearing in mind that, among cultural activities enjoyed by Europeans, sport comes behind cinema-going, libraries and historical monuments, but ahead of museums, concerts or theatre.
Tavoite tasa-arvosta koululiikunnassa tai amatööri- ja ammattilaisurheilussa näyttää lisäävän ennen kaikkea naisten osallistumista kaikilla näillä osa-alueilla, mutta vastaavasti urheilussa on tunnustettava naisten osallistumisen tärkeys.
The goal of equal opportunities for school, amateur and professional sport is seen above all as a way of improving women’s integration at all levels; for its part, however, sport must recognise the importance of the role of women.
Ei riitä, että naisten osallistumisen tai motivaation vähäisyyttä vain harmitellaan.
It is not enough simply to deplore the poorer involvement or motivation of women.
On muistutettava, että urheilu kehittyy demokratian, oppivelvollisuuden ja kansalaisuuden rinnalla.
We need to stress that sport develops in harness with democracy, compulsory education and citizenship.
On korostettava, että pelkän yksittäisen valinnan sijaan kyseessä on sopusoinnun saavuttaminen kansalaisuuden ja urheilun harjoittamisen välillä.
Rather than viewing it as a simple individual choice, we need to stress how sports and citizenship go hand in hand.
Vain Ateenan demokratiassa ja nykyisessä demokratiassa on urheilun katsottu kuuluvan kaikille.
Athenian democracy and, later, our own present-day democracy have been alone in imagining the idea of sport for all.
Naisten osallistuminen urheiluun on siten looginen seuraamus.
Including women is therefore a logical part of the process.
Opettajina, vanhempina ja kasvattajina tiedämme kuitenkin, että tämä neutraalius ja puolueettomuus ei enää murrosiässä juurikaan toteudu.
However, teachers, parents and educators are aware that coeducation and neutrality run into problems when children reach adolescence.
Puberteetti-ikä ja oman seksuaalisen identiteetin etsiminen monimutkaistavat suunnattomasti etenkin tyttöjen ja tarkemmin sanottuna vähävaraisemmista oloista olevien tyttöjen liikunta‑ ja urheiluharrastusta.
Puberty and the search for sexual identity create enormous complications for physical and sporting education and this works to the detriment of girls, particularly those from less privileged social backgrounds.
Emme siis voi vedota pelkästään miesten tai naisten välinpitämättömyyteen, kuten voidaan tehdä suuntautumisessa tiettyihin tiedeaineisiin, matematiikkaan tai kieliin, äidinkieleen tai vieraisiin kieliin.
We cannot assume that sport is immune to gender in the same way as access to intellectual disciplines, mathematics or languages.
Miesten ja naisten fyysiset erot tuovat mukanaan poikien ja tyttöjen väliset erot ja yhtäläisyydet.
From the outset, physical differences between the sexes highlight the disparity and duality between boys and girls.
Urheilu sekaryhmissä on yksi ratkaisu, mutta se ei ratkaise kaikkia ongelmia.
Coeducation is one solution, but cannot resolve all problems.
Voidaankin todeta, että urheilussa tasa-arvo perustuu miesten ja naisten fyysisiin eroihin, mikä voi olla vaikeampaa kuin tasa-arvon rakentaminen henkisen samankaltaisuuden pohjalta.
It might be said that, with regard to physical exercise, we need to create equality on the basis of physical differences; what is more difficult is to create equality on the basis of like minds.
Emme saa tarrautua urheilulajien sukupuolisidonnaisuuksiin, vaan meidän on rikottava vanhoja tottumuksia ja sallittava molempien sukupuolten harrastaa kaikkia urheilulajeja.
We should therefore avoid dividing sporting disciplines along gender lines and recognise that attitudes have changed when it comes to opening up all sports to both sexes.
Lopuksi on korostettava, kuinka tärkeää on, että naiset pääsevät johtotoimiin organisaatioiden ja urheiluliikkeen työtehtävissä ja päätöksenteossa.
In conclusion, we should stress the importance of women taking responsibility for management and decision-making in sports organisations and movements.
Meidän on toki kiinnitettävä huomiota siihen, että kaikkien urheilulajien harrastaminen on mahdollista tytöille ja naisille, mutta tämä onnistuu vain tunnustamalla ja hyväksymällä naisten asema urheilurakenteiden kaikilla tasoilla.
Every effort should be made to ensure access to all sports for girls and women, but this will only be achieved if women are recognised and accepted in sports structures at all levels.
21. toukokuuta 2003 LOPULLINEN A5-0169/2003
21 May 2003 FINAL A5-0169/2003
Euroalueen kansainvälinen asema ja setelien ja kolikoiden käyttöönoton ensimmäinen arviointi
on the international role of the euro zone and the first assessment of the introduction of banknotes and coins
323.138 SISÄLTÖ
323.138 CONTENTS
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5‑0640/2002
MOTION FOR A RESOLUTION B5-0640/2002
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS B5‑0016/2003
MOTION FOR A RESOLUTION B5-0016/2003
Komissio välitti 20. kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamentille tiedonantonsa "Euroalue maailmantaloudessa: kolme ensimmäistä vuotta" ( KOM(2002) 332 ), joka toimitettiin tiedoksi talous- ja raha-asioiden valiokunnalle.
By letter of 20 June 2002 the Commission forwarded to Parliament a communication on the euro area in the world economy - developments in the first three years ( COM(2002) 332 ), which had been sent for information to the Committee on Economic and Monetary Affairs.
Parlamentin puhemies ilmoitti istunnossa 19. joulukuuta 2002, että talous- ja raha-asioiden valiokunnalle on annettu lupa laatia työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteinen mietintö euroalueen kansainvälisestä asemasta ja setelien ja kolikoiden käyttöönoton ensimmäisestä arvioinnista ( C5-0572/2002 ).
At the sitting of 19 December 2002 the President of Parliament announced that the Committee on Economic and Monetary Affairs had been authorised to draw up an own-initiative report, pursuant to Rules 47(2) and 163 of the Rules of Procedure, on the international role of the euro zone and the first assessment of the introduction of banknotes and coins (C5 - 0572/2002).
Talous- ja raha-asioiden valiokunta oli nimittänyt kokouksessaan 1. lokakuuta 2002 esittelijäksi Carles-Alfred Gasòliba i Böhmin.
The Committee on Economic and Monetary Affairs had appointed Carles-Alfred Gasòliba i Böhm rapporteur at its meeting of 1 October 2002.
Valiokunta päätti kokouksessaan 17. helmikuuta 2003 sisällyttää mietintöönsä seuraavan päätöslauselmaesityksen:
At its meeting of 17 February 2003 the committee decided to include the following motion for resolution in its report:
– Ilda Figueiredon päätöslauselmaesitys euron käyttöönoton vaikutuksista B5‑0640/2002, joka lähetettiin 13. tammikuuta 2003 asiasta vastaavaan talous- ja raha-asioiden valiokuntaan,
- B5-0640/2002 by Ilda Figueiredo, on the effects of the introduction of the euro, referred on 13 January 2003 to the Committee on Economic and Monetary Affairs as the committee responsible.
Valiokunta päätti kokouksessaan 17. maaliskuuta 2003 sisällyttää mietintöönsä seuraavan päätöslauselmaesityksen:
At its meeting of 17 March 2003 the committee decided to include the following motion for resolution in its report:
– Franz Turchin päätöslauselmaesitys yhden ja kahden euron seteleistä B5‑0016/2003, joka lähetettiin 10. helmikuuta 2003 asiasta vastaavaan talous- ja raha-asioiden valiokuntaan.
- B5-0016/2003 by Franz Turchi on the EUR 1 and 2 banknotes, referred on 10 February 2003 to the Committee on Economic and Monetary Affairs as the committee responsible.
Valiokunta käsitteli mietintöluonnosta kokouksissaan 20. tammikuuta, 17. maaliskuuta, 24. maaliskuuta, 23. huhtikuuta ja 20. toukokuuta 2003.
The committee considered the draft report at its meetings of 20 January 2003, 17 March 2003, 24 March 2003, 23 April 2003 and 20 May 2003.
Viimeksi mainitussa kokouksessa se hyväksyi päätöslauselmaesityksen äänin 31 puolesta, 3 vastaan ja 1 tyhjä.
At the latter meeting it adopted the motion for a resolution by 31 votes to 3, with 1 abstention.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Christa Randzio-Plath (puheenjohtaja), Philippe A.R. Herzog (varapuheenjohtaja), John Purvis (varapuheenjohtaja), Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (esittelijä), Generoso Andria, Juan José Bayona de Perogordo (José Manuel García-Margallo y Marfilin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Hans Blokland, Renato Brunetta, Hans Udo Bullmann, Ieke van den Burg (Helena Torres Marquesin puolesta), Harald Ettl (Ioannis Marinosin puolesta), Jonathan Evans, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Mary Honeyball, Christopher Huhne, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Werner Konrad, Werner Langen (Ingo Friedrichin puolesta), Astrid Lulling, David W. Martin, Hans-Peter Mayer, Peter Michael Mombaur (Ioannis Marinosin puolesta), Ioannis Patakis, Fernando Pérez Royo, Mikko Pesälä, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Peter William Skinner, Charles Tannock (Mónica Ridruejon puolesta), Bruno Trentin ja Theresa Villiers.
The following were present for the vote: Christa Randzio-Plath, chair; Philippe A.R. Herzog and John Purvis, vice-chairmen; Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, rapporteur; Generoso Andria, Juan José Bayona de Perogordo (for José Manuel García-Margallo y Marfil, pursuant to article 153(2)), Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Hans Blokland, Renato Brunetta, Hans Udo Bullmann, Ieke van den Burg (for Helena Torres Marques), Harald Ettl (for Giorgos Katiforis), Jonathan Evans, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Mary Honeyball, Christopher Huhne, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Werner Konrad, Werner Langen (for Ingo Friedrich), Astrid Lulling, David W. Martin, Hans-Peter Mayer, Peter Michael Mombaur (for Ioannis Marinos), Ioannis Patakis, Fernando Pérez Royo, Mikko Pesälä, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Peter William Skinner, Charles Tannock (for Mónica Ridruejo), Bruno Trentin and Theresa Villiers.
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS euroalueen kansainvälisestä asemasta ja setelien ja kolikoiden käyttöönoton ensimmäisestä arvioinnista ( KOM(2002) 332 – 2259/2002(INI))
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on the international role of the euro zone and the first assessment of the introduction of banknotes and coins ( COM(2002) 332 - 2002/2259(INI))
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Euroalue maailmantaloudessa: kolme ensimmäistä vuotta" (KOM(2002) 332) Ei vielä julkaistu EUVL:ssä. ,
– having regard to the Communication from the Commission on The euro area in the world economy - developments in the first three years ( COM(2002) 332 ) Not yet published. ,
– ottaa huomioon Ilda Figueiredon päätöslauselmaesityksen euron käyttöönoton vaikutuksista (B5‑0640/2002),
– having regard to the motion for resolution by Ilda Figueiredo on the effects of the introduction of the euro ( B5-0640/2002 ),
– ottaa huomioon Franz Turchin päätöslauselmaesityksen yhden ja kahden euron seteleistä (B5‑0016/2003),
– having regard to the motion for resolution by Franz Turchi on the EUR 1 and 2 banknotes ( B5-0016/2003 ),
– ottaa huomioon Euroopan keskuspankin joulukuussa 2002 antaman kertomuksen "Review of the international role of the euro" ISSN 1725–2210. ,
– having regard to the European Central Bank report on Review of the international role of the euro, December 2002 ISSN 1725-2210. ,
– ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman taloudellisesta tilanteesta Euroopan unionissa – alustava kertomus komission suosituksesta talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi P5_TA-PROV(2003)0089. ,
– having regard to its resolution of 12 March 2003 on the state of the European economy – preparatory report with a view to the Commission recommendation on broad economic policy guidelines P5_TA-PROV(2003)0089. ,
– ottaa huomioon 21. lokakuuta 2002 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan talouden hallintoa käsittelevän työryhmä VI:n loppuraportin CONV 357/2002. ,
– having regard to the Final report of 21 October 2002 of Working Group VI on Economic Governance of the Convention on the future of Europe CONV 357/2002. ,
– ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan,
– having regard to Rules 47(2) and 163 of the Rules of Procedure,
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A5‑0169/2003),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs (A5/0169/2003),
A. katsoo, että euron luominen on Euroopan yhdentymisen suurin menestyskertomus, joka johtaa lisääntyneeseen hyvinvointiin ja eurooppalaiseen identiteettiin; katsoo, että yhtenäisvaluutan edut painavat vaa'assa selvästi kaikkia haittoja enemmän,
A. whereas the creation of the euro is a major success story of European integration leading to more prosperity and European identity; whereas the benefits of the single currency clearly outweigh any disadvantages,
B. ottaa huomioon, että euroalueen elpyminen heikosta taloudellisesta tilanteesta on hidasta ja että kasvunäkymät ovat edelleen epäselviä geopoliittisen epävarmuuden ilmapiirissä,
B. whereas the euro zone's recovery from the economic downturn is slow, and growth prospects remain unclear in a climate of geopolitical uncertainty,
C. katsoo, että euroalueen uskottavuus perustuu vankkaan institutionaaliseen kehykseen, joka koostuu hintatason vakauteen pyrkivästä riippumattomasta rahapoliittisesta viranomaisesta ja osallisina olevien jäsenvaltioiden makrotaloudellisten politiikkojen koordinoinnista; katsoo kuitenkin, että euroalueen kasvava keskinäinen riippuvaisuus ja sen taloudelle aiheutuneet globaalit haasteet ovat tuoneet esiin nykyisten koordinointijärjestelmien puutteet,
C. whereas the credibility of the euro zone is based on a sound institutional framework comprising an independent monetary authority pursuing a policy of price stability and co-ordination of macroeconomic polices by participant Member States; whereas, however, the growing interdependence of the euro zone and the global challenges posed to its economy have highlighted the deficiencies of the current co-ordination mechanisms,