natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. vaatii avaruusalan kansainvälisen yhteistyön lisäämistä erityisesti Venäjän federaation, Yhdysvaltojen, Kiinan ja Japanin kanssa, mutta myös vähemmän kehittyneiden maiden kanssa, joille Euroopan unioni voi taata edullisen pääsyn avaruuteen; kehottaa komissiota järjestämään konferenssin, jossa tutkitaan edellä mainittujen neljän avaruusmahdin edustajien kanssa yhteistyöhankkeiden mahdollisuuksia ja käsitellään tieteellisiä, teknisiä, teollisia ja taloudellisia näkökohtia, esimerkiksi uutta kansainvälistä avaruusasemaa;
15. urges the further development of international collaboration in space activities, in particular with the Russian Federation, the USA, China and Japan, but also with less developed countries for which the European Union could provide affordable access to space, and asks the Commission to arrange a conference to explore the possibilities of such co-operative ventures with representatives of the above four space powers, covering scientific, technological, industrial or economic aspects, such as the new international orbiting space station;
16. pitää myönteisenä sitä, että avaruustutkimus on merkittävä painopisteala komission tutkimuksen ja kehittämisen kuudetta puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa;
16. welcomes the fact that space research forms a major part of one of the priority thematic domains in the Commission proposal for the 6th Framework Programme for research and technological development;
17. vaatii uusia aloitteita avaruustutkijoiden ja -insinöörien koulutuksen alalla;
17. calls for new initiatives in the field of the training of space scientists and engineers;
18. kiinnittää huomiota avaruustutkijoiden ammatilliseen liikkuvuuteen liittyviin erityisongelmiin, jotka johtuvat tietyntyyppisten tärkeimpien avaruustutkimuslaitosten sijainnista, kolmansissa maissa toimivat laitokset mukaan lukien;
18. draws attention to the special problems for space researchers arising from professional mobility because of the geographical location of certain types of major installation necessary for space research, including those in third countries;
19. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenmaiden hallituksille ja Euroopan avaruusjärjestölle.
19. instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the Member States and the European Space Agency.
PERUSTELUT 1 .
EXPLANATORY STATEMENT 1.
Eurooppa-neuvosto, Euroopan komissio ja Euroopan parlamentti ovat käsitelleet avaruuspolitiikan kysymyksiä useissa yhteyksissä.
The European Council, the European Commission, as well as the European Parliament have discussed questions of space policy on a number of occasions in the past.
Painopisteenä ei ole ollut pelkästään se, mitä hyötyä avaruuteen perustuvista toiminnoista voi yleisesti olla, vaan ennen kaikkea se, mitä olisi tehtävä, että Euroopan unioni voisi kokonaisuutena tehokkaasti käyttää avaruutta hyödykseen toteuttaessaan politiikkojaan.
The emphasis has been not only on what space based activities can provide in general, but mostly on what actions would be required so that the European Union as an entity could make efficient use of space in implementing its policies.
Avaruuteen liittyvien toimintojen yhteydessä tärkeä kansainvälinen toimija on Euroopan avaruusjärjestö, jolla on ollut keskeinen rooli yhteistyön lujittamisessa Euroopan valtioiden välillä avaruustutkimuksen, avaruussovellusten ja avaruuteen liittyvän tutkimuksen kehittämisen alalla.
An important actor in the international scene of space-related activities is the European Space Agency (ESA), which has played a critical role in fostering cooperation between European countries in space exploration, space applications and the development of space based research.
Sen vuoksi on luonnollista, että EU käyttää hyväkseen ESAn tarjoamia mahdollisuuksia.
It was therefore quite natural for the EU to exploit the possibilities offered by ESA.
Neuvosto otti askelen tähän suuntaan 22. kesäkuuta 1998 hyväksymässään päätöslauselmassa EYVL C 224, 17.7.1998, s. 1. , jossa se kehotti komissiota toteuttamaan käytännön toimet yhteistyön lisäämiseksi ESAn ja EU:n välillä.
The Council took an important step in this direction with its resolution of 22 June 1998 OJ C 224, 17.7.1998, p.
Vastauksena tähän kehotukseen komissio laati työasiakirjan, jonka otsikkona on "Tavoitteena yhtenäinen eurooppalainen avaruusstrategia".
1. , in which it called on the Commission to take practical measures to promote cooperation between the European Union and the ESA.
Euroopan parlamentti totesi 18. toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa pitävänsä myönteisenä komission pyrkimystä varata oma poliittinen kehys tuleville ohjelmille ja katsoi, että "tätä alaa tulee kehittää laajojen ja perusteellisten neuvottelujen pohjalta, joihin osallistuvat kaikki tieteen, tekniikan, teollisuuden, kaupan ja politiikan alojen toimijat sekä kansalliset avaruusyksiköt".
The European Parliament, in its resolution of 18 May 2000, welcomed the Commission's intention of establishing a policy framework for future space programmes, expressing the view that this framework "must be developed after extensive and in-depth consultations between all the parties involved in the scientific, technical, industrial, commercial and political sectors, together with the national agencies".
Parlamentti esitti myös "toivomuksen, että avaruutta hyödynnettäisiin rauhanomaisiin tarkoituksiin ja koko ihmiskunnan hyväksi" ja kehotti noudattamaan "avaruuden suhteen entistä tasapainoisempaa lähestymistapaa ja tuettava voimakkaasti sekä avaruuden tieteellistä että käytännön tason hyödyntämistä".
The Parliament also expressed "its strong desire to see space used for peaceful purposes for the benefit of mankind as a whole" and called for “a more balanced approach to space by strongly supporting both the scientific and practical use of space research”.
Parlamentti antoi myös yksityiskohtaisia suosituksia, jotka koskevat tiedemiesten ja insinöörien koulutusta, kansainvälistä yhteistyötä, laukaisujärjestelmiä, parlamentin tukea Galileo-satelliittinavigointijärjestelmälle, tasapainon tarvetta avaruusviestintäjärjestelmien ja muiden tämänhetkisten tekniikoiden välillä sekä tarvetta välttää muun tieteellisen toiminnan, kuten radioastronomian tutkimuksen häiritseminen.
It also made a series of detailed recommendations concerning such matters as the training of scientists and engineers, international cooperation, launch systems, its support for the GALILEO satellite navigation system, the need for equilibrium between space communications systems and other contemporary technologies, and the need to avoid hindering scientific activities such as radio astronomy research.
Seuraava vaihe oli Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1999 tekemä päätös sekä ESAn ministeritason neuvoston toukokuussa 1999 tekemä päätös, jolla kehotettiin Euroopan komissiota ja Euroopan avaruusjärjestön johtokuntaa laatimaan yhtenäisen eurooppalaisen avaruusstrategian.
A further step in this direction was the European Council decision of December 1999, as well as the Resolution of the ESA Council at Ministerial level of May 1999, which called on the European Commission and the Executive of the European Space Agency to elaborate a coherent European Strategy for Space.
Tuloksena syntyi komission ja ESAn yhteinen asiakirja Euroopan avaruusstrategiasta, ja se on sisällytetty kokonaisuudessaan nyt käsiteltävänä olevaan komission tiedonantoon.
As a result, a joint Commission – ESA document on a European strategy for space was produced, and this document is included in full in the Commission’s communication that we are considering here.
Vuosia kestäneiden keskustelujen jälkeen olemme nyt lähellä konkreettisia päätöksiä parhaasta etenemistavasta avaruuspolitiikan kehittämisessä, ei jäsenvaltioiden vaan unionin tasolla.
After several years of discussion, we are now at the point of making concrete decisions on the best way to proceed for the development of a space policy, not at the level of member states, but at the level of the Union.
Siksi parlamentin on syytä harkita tarkkaan kantaansa Euroopan avaruuspolitiikasta käytävässä keskustelussa esiin tulevien ajatusten valossa.
Its is therefore necessary for the parliament to consider its position carefully in the light of the ideas under discussion on the future of the European Space policy.
Komission asiakirjassa esitetään kolme toimintalinjaa, joita neuvosto ilmoitti kannattavansa 16. marraskuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa.
The Commission document proposes three lines of action, to which the Council expressed its agreement in its resolution of 16 November 2000.
∙ Perustan vahvistaminen avaruudessa toteutettavalle toiminnalle: riippumattoman ja kohtuuhintaisen käyttömahdollisuuden säilyttäminen ja sellaisen laajan teknologiaperustan luominen, jossa alan yrityksillä on valmiudet satelliittijärjestelmien ja niihin liittyvän maanpäällisen infrastruktuurin suunnitteluun, valmistamiseen ja käyttöön. ∙ Tieteellisen tiedon lisääminen , jotta ymmärtäisimme paremmin planeettaamme ja sen ilmakehää, aurinkojärjestelmää ja maailmankaikkeutta. ∙ Toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnan hyväksi hyödyntämällä kysyntälähtöisesti avaruusalan toimijoiden teknistä kapasiteettia.
∙ Strengthening the foundation for space activities: preserving independent and affordable access to space, and ensuring a broad technology base with the industrial capability for designing, manufacturing, and operating satellite systems and the associated ground infrastructure. ∙ Enhancing scientific knowledge for a better understanding of our planet and its atmosphere, the solar system and the Universe. ∙ Reaping the benefits for markets and society through a demand-driven exploitation of the technical capabilities of the space community.
Ensimmäinen toimintalinja on edellytys kaikelle avaruudessa toteutettavalle toiminnalle.
The first line of action is a prerequisite for any space activity.
Komission ja ESAn yhteisessä asiakirjassa todetaan seuraavaa: "Kun muistetaan, miten Euroopan avaruusalan ja sen kilpailijoiden investoinnit eroavat toisistaan avaruusjärjestelmien ja maanpäällisten ratkaisujen määrän osalta, on omaksuttava vahva ja innovatiivinen avaruusteknologiaa koskeva lähestymistapa", ja ehdotetaan kolmen erilaisen mutta keskenään koordinoidun toiminnan toteuttamista:
The joint Commission – ESA document notes that “Considering the investment gap between the European space sector and its competitors in space systems and terrestrial solutions, a strong and innovative approach to space technology must be adopted” and proposes three different but co-ordinated activities:
∙ kehitetään perusteknologiaa pääasiallisesti julkisen tuen avulla; ∙ järjestetään kehitetyistä tekniikoista varhaisessa vaiheessa demonstraatioita kokeiluhankkeiden ja validointitoimien avulla niin, että julkinen sektori ja kaupalliset operaattorit ottavat yhdessä osaa; sekä ∙ kehitetään sellaisia sovelluksia ja palveluita, joiden on tarkoitus mukautua markkinanäkökohtien ja käyttäjien kysynnän mukaan.
∙ development of basic technologies, to be pursued essentially with public support; ∙ early demonstration of developed technologies through pilot projects and validation activities, in which the public sector and commercial operators jointly participate; and ∙ development of applications and services to be driven by market considerations and user demand.
Asiakirjassa korostetaan, että "eurooppalaisten laukaisupalvelujen tarjoajien on säilytettävä kilpailukykyinen asema laukaisupalvelujen maailmanmarkkinoilla, jotka muuttuvat koko ajan ja nopeasti."
The document emphasises that “European launchers have to maintain a competitive position in the world market for launch services, which is constantly and rapidly evolving”.
Toinen toimintalinja, tieteellisen tiedon lisääminen, on erityisen tärkeä, koska avaruus tarjoaa ainutlaatuisen keinon tutkia aurinkojärjestelmää ja maailmankaikkeutta, ja tarjoaa myös helposti vertailtavan planeettaamme ja sen ilmakehää koskevan tiedon jatkuvan virran.
The importance of developing the second line of action, enhancing the scientific knowledge, lies on the fact that space provides unique means of exploring the solar system and the universe and also provides a constant flow of readily comparable global data for the understanding of our planet and its atmosphere.
Asiakirjassa komissio ja ESA toteavat että Euroopan pitäisi nyt keskittyä optimoimaan kansainvälisen avaruusaseman (International Space Station, ISS) käyttöä eurooppalaisena kaikkien avaruustutkimuksen alojen infrastruktuurina sekä hyödyllisenä koulutusvälineenä ja koeympäristönä ihmisen avaruuden tutkimuksen "seuraavalle askeleelle".
In reference to manned exploration of space, the Commission and ESA note that Europe should concentrate on optimising use of the International Space Station (ISS) as a European research infrastructure for all disciplines in space science and as a powerful educational tool and a test bed for the “next step” in human space exploration.
Kolmas toimintalinja, toimiminen markkinoiden ja yhteiskunnan hyväksi, on komission ja ESAn yhteisen asiakirjan keskeinen sisältö.
The third line of action, reaping the benefits for markets and society, forms the core of the joint Commission – ESA document.
Tähän toimintalinjaan kuuluvat satelliittiviestintä, avaruuteen perustuva navigointi (erityisesti Galileo-hanke), ympäristön seuraaminen sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan näkökohdat.
Satellite communications, space based navigation (in particular the GALILEO project), monitoring of the environment, as well as the Common European Security and Defence Policy aspects comprise this line of action.
Vaikka satelliittiviestintä on suurin yksittäinen tulonlähde kaupallisella avaruusalalla, asiakirjassa todetaan, että satelliittialan menestys on horjuvaa.
Although satellite communications constitute the largest single source of revenues in the commercial space sector, the document notes that the success of the satellite sector is fragile.
Galileo-hanke on EU:n kannalta ratkaisevan tärkeä, mutta koska siitä keskustellaan parlamentissa erikseen, sitä ei käsitellä yksityiskohtaisesti tässä asiakirjassa.
The GALILEO project is considered fundamental for the EU, however, since it is the subject of specific discussion in the Parliament, we will not deal with it in detail in this report.
Ympäristön seuraaminen on Galileon ohella toinen suuri EU:n tasolla toteutettava hanke.
Monitoring of the environment is the second, after GALILEO, big project at the EU level.
Avaruutta koskeva tieto tarjoaa käyttökelpoisen perustan, jonka pohjalta voidaan kehittää sekä ympäristön että turvallisuusasioiden seurantaa ja tukea yksittäisten kysymysten sekä niiden välisten suhteiden analysointia.
Space-based information provides a powerful platform to develop monitoring of both environment and security concerns and to support analysis of individual issues and their inter-relationships.
Tällaisen aloitteen käytännön näkökohtien kehittämiseksi asiakirjassa on määritelty kolme konkreettista teemaa:
According to the document, three concrete themes for initiating the practical aspects of the development of such an initiative have been identified:
∙ maailmanlaajuinen muutos, ∙ ympäristön kuormitus ja ∙ luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit.
∙ global change, ∙ environmental stress, and ∙ natural and man-made disasters.
Yhteisessä asiakirjassa liitetään yhteen maailmanlaajuinen arviointi Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kanssa: "Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on pystyttävä saamaan käyttöön erilaisia sotilaallisia keinoja (alunperin WEU:n luomia) ja siviilivälineitä (EU:n luomia) tiedustelun avulla saatavien tietojen keräämiseen ja kriisienhallintaan".
The joint document associates global monitoring with the Common European Security and Defence Policy (CESDP): "To meet the CESDP objectives, the EU should be able to call on a range of military (initially established by the WEU) and civil (established by the EU) means for intelligence gathering and crisis management”.
Edellä kuvatun hankkeen sekä tulevien hankkeiden toteutus vaatii joko EU:n oman avaruusviranomaisen perustamista tai tiivistä yhteistyötä ESAn kanssa.
The implementation of the above mentioned, as well as of future projects, will require either the establishment by the E.U. of a space agency of its own, or a close collaboration with ESA.
Viimeksi mainitulla lähestymistavalla on ilmeisiä etuja, koska EU voi käyttää hyväkseen jo olemassa olevia rakenteita ja asiantuntemusta, ja komission ja ESAn asiakirjassa onkin hyväksytty tämä lähtökohta.
The second approach has obvious advantages, since the E.U. will benefit from existing structures and expertise, and is the approach adopted in the joint Commission-ESA document.
Asiakirjassa mainitaan myös yhteisen työryhmän perustaminen, johon viitattiin neuvoston 16. marraskuuta 2000 antamassa päätöslauselmassa, sekä työryhmän valtuudet ehdottaa "pysyviä järjestelyjä" vuoden 2001 loppuun mennessä.
The communication also speaks of the creation of the joint task force referred to in the Council Resolution of 16 November 2000, and of its mandate to propose "permanent arrangements" before the end of 2001.
Kysymystä ESAn tulevaisuudesta ja sen suhteista Euroopan unioniin on käsitelty raportissa, jonka on laatinut ESAn pääjohtajan maaliskuussa 2000 koolle kutsuma korkean tason ryhmä.
The question of the future of ESA and its relations with the E.U. has been the subject of a report by a group of high level persons, called by the director general of ESA in March 2000.
Raportissa asetetaan neljä päätavoitetta:
The Bildt Report sets four main objectives:
Eurooppa-neuvoston olisi määriteltävä yhteisön avaruuspolitiikka ja sen toteuttamisen suuntaviivat joka viides vuosi;
The European Council should define the European Space Policy and the guidelines for its implementation, every five years;
ESAn olisi oltava Euroopan avaruusviranomainen;
ESA should be the space agency of Europe;
Euroopan komissio olisi määriteltävä sääntelypuitteet avaruustoiminnan toteuttamiselle; sen olisi myös osallistuttava ESAn ohjelmiin ja siten oltava myös ESAn neuvoston jäsen;
The European Commission should define the regulatory framework under which space activities are conducted; it should also be a contributor to ESA programmes and, as such, a member of the ESA Council;
Euroopan parlamentille olisi annettava mahdollisuus keskustella säännöllisesti Euroopan avaruuspolitiikasta ja arvioida sitä.
"The European Parliament should be given the opportunity to regularly discuss and review the European Space Policy".
Komission ja ESAn yhteisessä asiakirjassa käsitellään myös avaruusteollisuutta koskevia näkökohtia.
Going back to the joint document, it considers further the industrial aspects of space policy.
Sen mukaan "eurooppalainen avaruusala on yhdistymässä ja luomassa suuria avaruusalan yhtiöitä kilpaillakseen Yhdysvaltojen avaruusalan teollisuusjättiläisten kanssa" kun taas "pk-yritykset vaativat erityishuomiota, koska ne ovat avainasemassa innovaation kannalta".
It points out that “through the creation of large space companies, European industry is consolidating to face the challenge of the US industrial giants in this sector”, while “SMEs require special attention, as they play a key role in fostering innovation”.
Julkisen ja yksityisen sektorin välisestä yhteistyöstä mainitaan, että se "tarjoaa mallin, joka voi auttaa julkisen sektorin sekä kokonaisen teollisuusketjun sitoutumista hankkeeseen".
Public Private Partnerships are singled out as providing “one model that can help in committing the public sector as well as the complete industrial chain to an operational project”.
Lopuksi komission asiakirjassa käsitellään kansainvälisiä näkökohtia, joihin kuuluvat yhteistyönä tehtävät tieteelliset avaruuslennot, kansainvälisen kaupan näkökohdat ja Euroopan kannanottojen koordinointi suhteessa Yhdistyneisiin Kansakuntiin.
Finally, the Commission document discusses international aspects, in which it includes co-operative scientific space missions, international trade aspects and co-ordination of a European position with respect to the United Nations.
Asiakirjassa huomautetaan, että "Kanadan liittyminen ESAan, EU:n ja Venäjän välinen avaruutta koskeva vuoropuhelu ja Yhdysvaltojen kanssa pitkään tehty yhteistyö avaruustutkimuksessa ja kansainvälisellä avaruusasemalla ovat esimerkkejä sellaisista suhteista EU:n ulkopuolisiin maihin, joita on pohdittava, kun määritellään tehokkainta tapaa sisällyttää avaruusasiat EU:n kansainvälistä yhteistyötä koskeviin politiikkoihin".
It points out that “the association of Canada to ESA, the EU-Russia Dialogue on Space and the longstanding co-operation with the USA in space science and the International Space Station are specific examples of special relations with third countries that need to be reflected in determining the most efficient way to embrace space in the EU policies for international co-operation”.
Tämä toteamus on yhdenmukainen parlamentin 18. toukokuuta 2000 antaman päätöslauselman kanssa, jossa kehotettiin komissiota ja neuvostoa "syventämään entisestään Euroopan unionin yhteistyötä muiden valtioiden kanssa".
This is in line with the Parliament resolution of 18 May 2000, which urged the Commission and the Council to “step up still further cooperation between the E.U. and other countries.
On syytä mainita, että 8. kesäkuuta 2001 järjestettiin Moskovassa EU:n ja Venäjän välistä yhteistyötä koskeva kokous, johon osallistui Venäjän duuman ja Euroopan parlamentin, komission, ESAn ja Venäjän avaruusviraston jäseniä sekä molempien osapuolten yritysten edustajia.
It should be mentioned here that on 8 June 2001 a meeting on the cooperation of the E.U. and Russian space took place in Moscow, with the participation of members of the Russian Duma and the European Parliament, the Commission, ESA and the Russian space agency as well as representatives of enterprises from both sides.
Esittelijän mielestä tässä on hyvä perusta molempia osapuolia hyödyttävälle yhteistyölle.
In the opinion of the rapporteur, there is ample ground for cooperation that will benefit both sides.
Poliittiset kysymykset
The political issues
Valmistellessaan päätöslauselmaa yhteisön avaruuspolitiikan tulevaisuudesta Euroopan parlamentin on varmasti pohdittava perusteellisesti avaruuspolitiikkaa koskevaa päätöksentekoprosessia sekä nyt käsiteltävien toimien vaikutuksia.
In preparing its resolution on the future of European space policy, the European Parliament will certainly need to reflect long and hard on the decision making process in space policy, and on the implications of the measures now being discussed.
Sen on otettava esiin tärkeä kysymys oikeusperustasta, jolle yhteisön tuleva avaruuspolitiikka perustuu.
It will need to raise the important question of the legal bases on which future European space policy will rest.
Esittelijä käsittelee vielä kahta tärkeää tiedonannossa mainittua kysymystä, joita hänen mielestään on syytä pohtia tarkkaan.
The rapporteur wishes to single out two the major issues raised by the communication which, in his opinion, deserve careful consideration:
Olennaista on se, jatkaako ESA toimintaansa nykyisessä muodossaan vai tuleeko siitä Euroopan unionin avaruusviranomainen.
The essence of the question is whether ESA will continue to exist in its present form, or it will become the space agency of the European Union.
Vaikka ESAn sulauttamisella EU:n toimielimiin olisi varmasti etuja, on muistettava, että kaikki ESAn jäsenet eivät ole EU:n jäsenvaltioita.
Although the absorption of ESA in the E.U. institutions will definitely provide advantages in the implementation of its policy, we should not forget that ESA has members that are not members of the E.U.
Toinen tärkeä näkökohta on ESAn suuntautuminen.
Another very important aspect is the orientation of ESA.