natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ilmapiiri, jossa vaalikampanjoita käytiin, huononi selvästi vaalien ensimmäisen ja toisen kierroksen välillä erityisesti mittavaa vilppiä koskevien epäilyjen vuoksi.
The atmosphere of the campaign in fact deteriorated considerably between the two rounds, particularly as widespread fraud had been suspected.
Toisen kierroksen äänestyspäivänä Euroopan parlamentin jäsenet panivat merkille avoimuuden ja valvonnan puutteen erityisesti alueellisissa vaalilautakunnissa.
On the day of the second round MEPs noted the lack of transparency and verification of the democratic process, particularly by the Territorial Electoral Commissions.
Päivän päättyessä he odottivat ääntenlaskennan osoittavan, että Viktor Ju štšenko voittaisi vaalit – mikä olisi vahvistanut myös vaalihuoneistojen ovensuukyselyjen tulokset.
At the end of election night, the MEPs felt that the real vote count was producing a victory for Mr Yushchenko, which seemed to confirm the exit polls.
Keskusvaalilautakunta ilmoitti kuitenkin alustavista tuloksista, jotka eivät vastanneet tarkkailijoiden odotuksia.
But the Central Electoral Commission was giving initial results that went the other way.
”Pommi” päätöslauselman muodossa.
EP resolution described as a ‘bombshell’
Joulukuun 2. päivänä täysistuntoon kokoontunut parlamentti hyväksyi uuden päätöslauselman, jossa se tuomitsi ” jyrkästi Ukrainan presidentinvaalien toisella kierroksella vallinneet olosuhteet ” ja ilmaisi ” solidaarisuutensa Ukrainan kansalle ”, joka osoitti mieltään kaduilla satojen tuhansien mielenosoittajien voimin.
On 2 December, at a plenary session, the European Parliament adopted a fresh resolution in which it said ‘ it strongly condemns the conditions under which the second round of the presidential elections in Ukraine have taken place ’ and ‘ expresses its solidarity with the Ukrainian people ’, who were by now showing their disapproval by demonstrating in hundreds of thousands in the streets.
Euroopan parlamentin jäsenet torjuivat keskusvaalilautakunnan päätöksen julistaa Viktor Janukovitš voittajaksi tutkimatta vaalien laillisuutta.
MEPs condemned the decision by the Central Electoral Commission, which had proclaimed victory for Mr Yanukovych without verifying the validity of the elections.
Se myös pyysi ” Ukrainan viranomaisia mitätöimään presidentinvaalien toisen kierroksen ja järjestämään sen uudelleen " ennen vuoden loppua.
They called on the Ukrainian authorities ‘ to annul the second round of the presidential elections and reorganise this second round before the end of this year ’.
Tämä pyyntö sai kannatusta lukuisilta tahoilta eri puolelta maailmaa, ja yhdistettynä ukrainalaisten mielenosoittajien rauhallisuuteen sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan ja Puolan ja Liettuan presidenttien sovitteluun se auttoi omalta osaltaan ratkaisemaan poliittista kriisiä.
This appeal, which was backed by many other voices around the world, together with the steady nerves shown by the Ukrainian demonstrators and the mediating efforts of the EU High Representative for Foreign Policy, Mr Javier Solana, and the Polish and Lithuanian Presidents, helped defuse the political crisis.
Poliittinen ratkaisu löydettiin 8. joulukuuta.
A political solution was reached on 8 December.
Olen iloinen siitä, että Ukrainan kansaa kuultiin. ”
I am delighted that they have been heard. ’
Vaalien toinen kierros järjestettiin uudelleen 26. joulukuuta.
A re-run of the second round was arranged for 26 December.
Puolalainen kristillisdemokraatti Jacek Saryusz-Wolski matkusti paikan päälle Euroopan parlamentin tarkkailutehtäviin.
Once more an EP observer delegation set off for Ukraine, this time led by Jacek Saryusz-Wolski, a Polish Christian Democrat MEP.
Tavatessaan Euroopan parlamentin jäsenet Juštšenko totesi, että päätöslauselma, jonka parlamentti hyväksyi 2. joulukuuta, oli ” pommi, joka ’räjäytti’ totuuden esiin tavalla, johon mikään kansainvälinen järjestö ei ollut siihen saakka kyennyt kirjoitetussa muodossa ”.
At a meeting with MEPs, Mr Yushchenko said that the resolution adopted by Parliament on 2 December was ‘ a bombshell that expressed the truth in a way not seen in writing from any other international organisation so far .’
Tällä kertaa EU:n tarkkailijat totesivat, että äänten laskenta tapahtui vapaasti ja avoimesti, kansainvälisten sääntöjen mukaisesti ja rauhanomaisessa ilmapiirissä.
The EP monitoring mission concluded that this time the elections had been free and fair, in accordance with international standards, and that they had taken place in a peaceful atmosphere.
Ääntenlaskenta osoitti Viktor Juštšenkon voittaneen selvästi: hän sai 52 prosenttia äänistä, kun taas Janukovitš sai niistä 44 prosenttia.
They produced a clear victory for Mr Yushchenko, who had won 52% of the vote as against 44% for Mr Yanukovych.
Tammikuun 13. päivänä 2005 Euroopan parlamentti hyväksyi Strasbourgissa (äänin 467 puolesta, 19 vastaan ja 7 tyhjää) kolmannen päätöslauselman, jossa se totesi olevansa ” ilahtunut siitä, että 26. joulukuuta 2004 järjestetyt vaalit olivat rehelliset ”, ja katsoi vaalien merkitsevän ” voittoa Ukrainan demokraattisille instituutioille ja menettelyille ”.
On 13 January this year, the European Parliament voted overwhelmingly in Strasbourg (467 votes in favour, 19 against and 7 abstentions) for a third resolution which was finally able to welcome ‘ the substantially fair elections held on 26 December 2004 ’, which according to MEPs represented ‘ a victory for democratic values, institutions and procedures in Ukraine ’.
Kolme paikan päälle matkustanutta väliaikaista valtuuskuntaa, kolme hyväksyttyä päätöslauselmaa ja parlamentin useiden jäsenten henkilökohtainen sitoutuminen asiaan kertovat siitä, kuinka tärkeänä Euroopan parlamentti piti Ukrainan presidentinvaaleja.
The importance that the European Parliament attaches to the recent presidential election in Ukraine is illustrated by its sending of three ad hoc delegations and adopting three parliamentary resolutions, as well as by the personal commitment of many MEPs.
Euroopan parlamentin jäsenet ovat työskennelleet kovasti vaaleja varjostaneen poliittisen kriisin ratkaisemiseksi ja demokratian sääntöjen noudattamisen edistämiseksi.
The MEPs worked hard to help resolve the political crisis and to ensure that democratic standards were observed.
Tärkeä naapuri.
A key neighbour
Nykyään EU:n ja Ukrainan suhteet ovat osa ”Euroopan naapuruuspolitiikkaa”, jonka Euroopan komissio määritteli toukokuussa 2004 EU:n laajennuttua kymmenellä uudella jäsenvaltiolla.
Relations between Ukraine and the EU are currently governed by the ‘European neighbourhood policy’ put forward by the European Commission in May 2004, just after the EU took in 10 new Member States.
Tässä politiikassa määritetään yleiset puitteet erityisten toimintasuunnitelmien määrittämiseksi ja toteuttamiseksi kunkin EU:n ”uuden naapurin” osalta.
This policy establishes a general framework within which specific action plans are to be drawn up and implemented for each of the EU’s ‘new neighbours’.
EU:n ja Ukrainan yhteistyöneuvoston on vielä vahvistettava toimintasuunnitelma, jotta se voidaan toteuttaa.
Ukraine’s plan still has to be ratified by the bilateral Cooperation Council before it becomes operational.
Suunnitelmassa ei käsitellä liittymisnäkymiä, vaan Ukrainan asteittain lisääntyvää osallistumista unionin tiettyjen alojen politiikkaan (mm. koulutus, tutkimus ja ympäristö), rikollisuuden torjuntaa, rajavalvontaa ja väestön liikkumista koskevan yhteistyön parantamista sekä kansallisten lainsäädäntöjen asteittaista yhdenmukaistamista, jotta sisämarkkinoiden tuomista eduista voitaisiin hyötyä myös naapurimaissa.
The aim of the plans is to hold out the prospect, not of membership but of gradual integration into certain EU policies (e.g. education, research, environment), to improve cooperation in fighting crime and in managing borders and population movements, and also to bring national laws gradually into line so that these countries can enjoy the benefits of the internal market.
parlamentti korostaa myös, että ” pyrkimys lisätä turvallisuutta unionin naapurialueilla edistää hyvin pitkälti alueellisten uhkien torjumista ”.
MEPs stressed that ‘ the establishment of security in the Union’s neighbourhood will serve /…/ to counter threats of a regional nature ’.
Euroopan parlamentin jäsenet vaativat poliittista, kaupallista ja taloudellista vuorovaikutusta EU:n kanssa ja toteavat, että taloudellinen ja sosiaalinen uudistusprosessi edellyttää " toimintatapoja, joilla edistetään ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevia standardeja."
They underlined the need for political, commercial and economic interactions with the EU, and recognised that the process of economic and social reform necessitates as its basis ‘the adoption of policies promoting human rights and democratic standards’.
Komissio ehdotti vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymissä uuden naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen perustamista, ja parlamentti tutkii asiaa.
In the context of the Financial Perspectives for 2006-2013, the European Parliament is studying a new ‘Neighbourhood and Partnership’ Instrument proposed by the Commission.
Välineellä tuettaisiin uudistuksia EU:n naapurivaltioissa, erityisesti Itä-Euroopan maissa.
This is intended to support the reforms in the EU’s neighbouring countries, notably those to the east of Europe.
Epäilemättä viimeisin laajentuminen on muuttanut geopoliittista asetelmaa ja vaikuttanut näin siihen, että parlamentin kiinnostus entisiin neuvostoalueisiin on kasvanut.
By changing the geopolitical realities, the latest enlargement has undoubtedly contributed to Parliament’s growing interest in the post-Soviet zone.
Parlamentti on erityisen huolissaan Valko‑Venäjän tilanteesta.
Parliament is particularly concerned about the situation in Belarus.
EU ja Valko‑Venäjä allekirjoittivat vuonna 1995 sopimuksen, mutta sitä ei ole pantu täytäntöön eikä Euroopan parlamentin ja Valko‑Venäjän parlamentin välille ole perustettu minkäänlaista yhteistyökomiteaa.
The EU and Belarus signed an agreement in 1995 but it has come to nothing, and no cooperation committee has been set up between the European Parliament and that of Belarus.
Euroopan unionin ja presidentti Aleksandr Luka šenkon hallituksen väliset suhteet ovat olleet hyvin rajalliset siitä lähtien, kun tämä korvasi vuonna 1996 välittömillä vaaleilla valitun parlamentin itse nimittämällään eduskunnalla.
Since President Lukashenko replaced the parliament directly elected in 1996 with a national assembly appointed by himself, contacts between his regime and the EU have been very limited.
Euroopan parlamentti pyrkii kuitenkin ylläpitämään poliittisia suhteita Valko‑Venäjän demokraattisten toimijoiden kanssa.
However, the European Parliament is endeavouring to maintain political contacts with the forces of Belarusian democracy.
Heinäkuussa 2005 Euroopan parlamentin jäsenet ilmaisivat olevansa huolissaan maan tilanteen heikkenemisestä ja erityisesti tiedotusvälineiden vapauden rajoittamisesta.
In July 2005, MEPs expressed their concern at the deteriorating situation in the country, especially as regards freedom of the media.
Parlamentti pyysi neuvostoa ja komissiota tukemaan riippumattoman radion perustamista ja radiolähetysten aloittamista Valko‑Venäjälle Puolasta ja Liettuasta sekä myös mahdollisesti Ukrainasta käsin.
They called on the Council and the Commission to support the creation of an independent radio network broadcasting to Belarus from Poland and Lithuania and possibly Ukraine.
Tämä on merkki Ukrainan erityisasemasta ja sen erityisistä suhteista EU:hun.
This demonstrates Ukraine’s special position in relations with the EU.
Lisäksi 28. lokakuuta 2004 hyväksymässään päätöslauselmassa Euroopan parlamentti myönsi Ukrainan merkityksen ” tärkeänä naapurina ja strategisena kumppanina, jolla on syvät historialliset, kulttuuriset ja taloudelliset siteet EU:n jäsenvaltioihin ”.
Furthermore, in their resolution of 28 October 2004, MEPs recognised the importance of Ukraine as a ‘ key neighbour and strategic partner with deep historical, cultural and economic links to the Member States of the EU ’.
Mahdolliset liittymisnäkymät.
A prospect of membership?
Ennen kaikkea parlamentti ilmaisi tukevansa ” Ukrainan pyrkimystä integroitua EU:hun sekä neuvoston ja komission nykyisiä toimenpiteitä Ukrainaa koskevan toimintasuunnitelman laatimiseksi ”.
MEPs added that Parliament ‘ supports Ukraine’s desire for EU integration and the Council’s and the Commission’s current focusing on preparing an action plan for Ukraine ’.
Monet ukrainalaiset poliitikot kuitenkin katsovat liittymisnäkymien puuttumisen vähentävän toimintasuunnitelman kiinnostavuutta.
Many Ukrainian leaders, however, believe that the lack of any prospect of EU membership reduces the attraction of the action plan.
” Tulevaisuudessa meidän tiemme on yhdentyneen Euroopan tie ”, totesi Ukrainan uusi presidentti virkaanastujaispuheessaan 23. tammikuuta 2005. ”
‘ Our road to the future is that of a united Europe ’, said the new Ukrainian President in his inaugural speech on 23 January 2005.
Olemme osa samaa sivilisaatiota, meillä on samat arvot.
‘ We are part of the same civilisation and we share the same values .
Paikkamme on Euroopan unionissa.
Our place is in the European Union.
Tavoitteeni on viedä Ukraina yhdentyneeseen Eurooppaan. ”
My goal is a Ukraine in a united Europe .’
Tämän asian suhteen Viktor Ju štšenko ei poikkea edeltäjästään.
On this point, Mr Yushchenko’s position is no different from that of his predecessor.
Kun esimerkiksi 7. lokakuuta 2003 Jaltalla järjestetyssä EU:n ja Ukrainan välisessä huippukokouksessa EU:n edustajat korostivat uuden naapuruuspolitiikan eroavan selvästi mahdollisesta liittymisestä, presidentti Leonid Kutšma ilmoitti, että Ukrainan pitkän aikavälin strateginen tavoite on liittyä unionin täysivaltaiseksi jäseneksi.
For example, on 7 October 2003, at the EU-Ukraine summit in Yalta, whereas EU leaders emphasised that the new neighbourhood policy did not necessarily entail ultimate membership of the EU, President Kuchma said that the long-term strategic goal of his country was full and complete integration into the European Union.
Päätöslauselmasta toiseen parlamentti on tunnustanut yhä selvemmin Ukrainan tavoitteen liittyä EU:hun.
Between one resolution and the other, MEPs have increasingly come to recognise Ukraine’s European aspirations.
Vaikka parlamentti ei pidäkään Ukrainan liittymistä jollakin aikavälillä mahdottomana, se on aina kehottanut voimakkaasti Ukrainaa noudattamaan Kööpenhaminan poliittisia kriteerejä, joihin sisältyvät myös vapaiden ja avoimien vaalien järjestäminen.
Although the European Parliament does not rule out the idea of Ukraine one day joining the EU, it has always stressed the need for the country to meet the Copenhagen political criteria, which include holding free and fair elections.
Tästä näkökulmasta ja kolme päivää ennen presidentinvaalien ensimmäistä kierrosta hyväksytyn päätöslauselman mukaan viimeisissä presidentinvaaleissa testattiin, ” missä määrin Ukrainan viranomaiset ovat sitoutuneita yhteisten eurooppalaisten arvojen ja normien täytäntöönpanoon ”.
From this point of view, in a resolution adopted three days before the first round of the presidential elections, the EP said the election would ‘ provide an unambiguous test of the extent of the Ukrainian authorities’ commitment to implementing common European values and standards ’.
Tammikuun 25. päivänä 2005 ulkoasiain valiokunnan jäsenten kysymyksiin vastanneen ulkosuhteista ja naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen Benita Ferrero-Waldnerin mukaan Euroopan unionin, ” johon on juuri liittynyt kymmenen uutta jäsenvaltiota ”, pitää olla ” käytännöllinen ”.
When questioned on 25 January by members of the EP Foreign Affairs Committee, Benita Ferrero-Waldner, Commissioner for External Relations and Neighbourhood Policy, said that the European Union ‘ which has already just digested 10 new countries ’ must be ‘ pragmatic ’.
Hän katsoo, että ” olisi vahinko hylätä naapuruuspolitiikka juuri kun se on perustettu ”.
She went on ‘ it would be a pity to drop the neighbourhood policy just as it has been set up’ .
Hän myönsi, että kaikki Euroopan maat, jotka täyttävät ns. Kööpenhaminan kriteerit, voivat hakea jäsenyyttä.
The Commissioner acknowledged that any European country which meets the ‘Copenhagen criteria’ is entitled to apply for membership.
Hänen mukaansa ” yhtä kriteeriä ei kuitenkaan pidä unohtaa – nimittäin unionin kykyä ottaa mukaan uusia maita ”.
‘ But there is one criterion which must not be forgotten ’, she said: ‘ the European Union’s absorption capacity ’.
Joulukuun 2. päivänä 2004 hyväksytty Euroopan parlamentin päätöslauselma Ukrainan tilanteesta presidentinvaalien vilpillisen toisen kierroksen jälkeen.
Parliament also pledged ‘ its continuing support, assistance and commitment to the Ukrainian people’s establishment of a free and open democratic system, their creation of a prosperous market economy and their country’s assumption of its rightful place in the community of democratic nations ’.
Lokakuun 28. päivänä 2004 hyväksytty Euroopan parlamentin päätöslauselma Ukrainan seuraavista vaaleista (presidentinvaalit 31. lokakuuta 2004).
In addition, MEPs welcomed the Council’s intention to organise an early EU-Ukraine Cooperation Council with a view to the swift adoption of the EU-Ukraine Action Plan.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//EN
Rahoitusnäkymät: kuinka paljon EU käyttää rahaa vuoden 2007 jälkeen?
Funding the EU after 2007: the next Financial Perspective
Jos Euroopan unioni haluaa olla kansainvälisesti merkittävä poliittinen ja taloudellinen toimija, sillä pitää olla riittävästi varoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
If the European Union wishes to become a political and economic heavyweight in the world arena, it must have the resources to match its ambitions.
Juuri tämä on keskeinen haaste neuvotteluissa, jotka koskevat EU:n monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2007–2013.
This is the crux of the current debate on Europe’s multiannual budget for 2007-2013.
Euroopan parlamentti hyväksyi keskiviikkona 8. kesäkuuta Strasbourgissa Reimer Bögen (PPE-DE, DE) mietinnön.
On Wednesday 8 June in Strasbourg, the European Parliament adopted the report drafted by Reimer BÖGE (EPP-ED, DE) on the next Financial Perspective.
Juuri tähän tekstiin perustuu kanta, jota parlamentti puoltaa varmistaakseen Euroopan unionin tulevien ensisijaisten tavoitteiden asianmukaisen rahoituksen.
The report will form the basis of Parliament’s position for its negotiations with the Council of Ministers, when MEPs will be seeking to ensure that enough funding is provided for the EU’s future priorities.
Tämä teksti laadittiin tulevien rahoitusnäkymien keskeisten kysymysten selventämiseksi.
This Focus explains the key issues.
Tulevien rahoitusnäkymien haasteet
What is the next Financial Perspective about?
1980-luvun lopusta lähtien EU:n jäsenvaltioiden ministerit ja Strasbourgissa kokoontunut parlamentti ovat sopineet EU:n varojen käytöstä keskipitkällä aikavälillä.
At the end of the 1980s, EU governments and the European Parliament agreed on a system of medium-term programming for EU expenditure.
Tällä hetkellä neuvotellaan 25 jäsenvaltion unionin monivuotisesta talousarviosta vuonna 2007 alkavalle kaudelle.
This time the multiannual budget has to be negotiated for an enlarged EU of 25 Member States for the period starting in 2007.
Kesäkuussa 2004 pidettyjen vaalien tuoksinassa Euroopan parlamentti perusti väliaikaisen valiokunnan tutkimaan tätä asiaa.
Following the June 2004 elections, the European Parliament set up a temporary committee to examine the issues.
Näissä neuvotteluissa, joissa parlamentin ja EU:n jäsenvaltioiden on päästävä yhteisymmärrykseen, parlamentin jäsenten sydämenasiana on puolustaa hankkeita, joita he pitävät välttämättöminä Euroopan mantereen yhdentymisprosessin jatkumisen kannalta.
During the current negotiations, by the end of which the Parliament and the EU governments must reach agreement, MEPs will be keen to defend projects that they consider crucial to the continuing unification of the continent.
Esimerkiksi EU:n yhteisvastuupolitiikka on erittäin tärkeää, jotta Itä-Euroopan uudet jäsenvaltiot saavat mahdollisuuden kuroa umpeen niiden rakenteelliset erot kehittyneempiin alueisiin nähden.
European solidarity, for example, is crucial to enable the new Member States from Eastern Europe to catch up with the more advanced regions.
Jotta kasvua voidaan kiihdyttää ja jotta EU voi pysyä kilpailukykyisenä aktiivisten ja kehittyvien kilpailijoidensa rinnalla, asianmukaiselle tutkimuspolitiikalle ja koulutuksen kehittämiselle on taattava riittävä rahoitus.
The EU also needs to fund research and education properly in order to stimulate growth and remain competitive against its increasingly dynamic competitors around the world.
EU:n on myös oltava avokätinen rajojen yli suuntautuvissa toimissaan, jos se haluaa säilyttää asemansa kansainvälisen politiikan suurvaltana.
And it must be generous towards projects beyond its own borders if it wants to remain a major player on the world political scene.
Neuvotteluista on tulossa erityisen tiukat.
The talks will not be easy.
Maat, jotka maksavat enemmän kuin mitä ne saavat EU:n talousarviosta (ja joita kutsutaan EU-kielessä "nettomaksajiksi"), ilmoittivat kantansa jo tammikuussa 2004: ne haluavat asettaa EU:n menoille ylärajan, joka olisi 750 miljardia euroa vuosina 2007–2013.
The countries that pay in more than they receive from the EU budget (known in Community jargon as the ‘net contributors’) set the tone in January 2004 with an announcement that they wanted to impose a ceiling on EU expenditure of €750bn for the period 2007-2013.
Euroopan unionin talousarvio rahoitetaan suurelta osin suoraan jäsenvaltioiden kassoista.
The EU budget is financed largely by ‘national contributions’ paid direct from national treasuries.
Siksi jäsenvaltioiden hallitukset pyrkivät usein kiristämään kukkaronnyörejään, kun jäsenvaltioissa eletään tiukan budjettikurin aikaa.
But in periods of budgetary austerity, Europe’s governments are tempted to tighten the purse strings.
Saksalainen kristillisdemokraatti ja Euroopan parlamentin jäsen Reimer Böge, joka sai tehtäväkseen valmistella suosituksen parlamentin täysistuntoa varten, uskoo, etteivät EU:n varat riitä kattamaan sen tarpeita, jos sille asetetaan tällainen menokatto.
The German Christian Democrat MEP Reimer Böge, who drafted Parliament’s recommendation, doubts that this overall limit will enable the EU to cover its needs.
Jos EU ei varaudu vähintään 883 miljardin euron menoihin, tiettyjen politiikanalojen rahoitus voi kärsiä, hän ennusti.
He has warned that if EU spending does not reach at least €883bn, funding for some policies will suffer.
Euroopan parlamentin puhemies, espanjalainen sosialisti Josep Borrell, varoitti jäsenvaltioiden hallituksia siitä, ettei parlamentti kelpuuttaisi tällaista alennusratkaisua.
The President of the Parliament, Spanish Socialist Josep Borrell, has warned the governments of the 25 Member States that the Parliament will not agree to a penny-pinching deal.
Vaikka neuvotteluista tulee todellista tinkimistä, EU:n jäsenvaltiot haluavat päästä sopimukseen ennen vuoden loppua.
Although bargaining is likely to be tough, the EU countries are keen to reach agreement by the end of the year.
Parlamentti hyväksyi kantansa kesäkuussa, ja se puoltaa kunnianhimoisesti jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien korotuksia.
Parliament adopted its position in June, defending an ambitious level of funding for the Community budget.