◙ budjetin painopistealueiden ja julkisten palvelujen tarjoamisen sukupuolet huomioon ottava arvio (näin voidaan tarkistaa, vastaavatko menot kansalaisten tärkeimpiä tarpeita, kun kootaan tietoa ja analysoidaan kansalaisten antamia mielipiteitä sellaisin tutkimusmenetelmin, joissa otetaan huomioon määrälliset ja laadulliset tavoitteet esimerkiksi vaikkapa kuljetusalalla tai koulutusalalla), ◙ eri sukupuolet huomioon ottava analyysi menoihin liittyvien etujen jakautumisesta (näin valotetaan sitä, kuka hyötyy olennaisesti julkisista menoista, ja voidaan selvittää, jakautuvatko julkiset menot tasapuolisesti ja avoimesti, laskemalla esimerkiksi jonkin palvelun tarjoamisen yksikkökustannus ja tarkistamalla, miten eri sukupuolet hyödyntävät tällaisia palveluja), ◙ eri sukupuolet huomioon ottava arvio talousarvion menoista politiikkojen eri aloilla (tällöin analysoidaan kuljetusten, koulutuksen, terveyden, sosiaali- ja työllisyystoimien kaltaisia aloja niin, että tarkistetaan miehiin ja naisiin kohdistuvat vaikutukset, ja aloitetaan arviointiprosessi, johon eri ministerien, hallintohaarojen, menoista vastaavien tahojen sekä tutkimuslaitosten, kansalaisjärjestöjen ja alueellisten järjestöjen pitää osallistua), ◙ budjettia koskeva kokonaisvaltainen ja tasa-arvonäkökohdat huomioon ottava arvio, jossa tarkistetaan, miten julkisissa kokonais- ja alakohtaisissa menoissa otetaan huomioon tarve vähentää sukupuolten välistä eriarvoisuutta (tämä voidaan toteuttaa laatimalla yleinen ja kattava asiakirja, jossa esitetään vaihtoehto viralliselle talousarviolle ja tarjotaan kokonaisvaltainen naisnäkökulman huomioon ottava arvio, jota noudatetaan melko pitkään, kolmesta viiteen vuoteen) ◙ tasa-arvonäkökohtien sisällyttäminen talous- ja työllisyyspolitiikkojen määritelmään keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä noudattamalla eri politiikat huomioon ottavaa lähestymistapaa (budjettipolitiikat ovat osat laajempaa talouspolitiikkojen kokonaisuutta, minkä vuoksi makrotaloudellisia muuttujia, kuten kasvua, työhönosallistumisastetta, työllistymisastetta, julkisten investointien määrää, inflaatiota ja budjetin alijäämää, on tarpeen analysoida eri sukupuolten mukaan ja niin, että samalla otetaan huomioon palkallinen ja palkaton työ) ◙ analyysi siitä, miten julkisiin menoihin liittyvät toimet vaikuttavat ajankäyttöön (näin halutaan tarkastella budjettipolitiikan vaikutuksia palkattomaan työhön, joka liittyy sosiaaliseen uusintamiseen, kotitöihin, perheestä ja yhteisöstä huolehtimiseen jne., minkä vuoksi on tarpeen hyödyntää "ajallisia talousarvioita", joiden ansiosta voidaan arvioida kansalaisten ja perheiden todellisia elinoloja, jotta voitaisiin määrittää sopivat varoja ja palveluja koskevat ratkaisut, jotka voidaan sitten tarjota käyttöön budjettipolitiikkojen yhteydessä).
◙ a gender-based assessment of budgetary priorities and allocation of public services (this ensures that expenditure meets the main needs of citizens, by collecting data and analysing public opinion using survey methods which take account of quantitative and qualitative objectives in areas such as transport and education); ◙ a gender-based analysis of the distribution of the benefits of expenditure (to show who is the main beneficiary of public expenditure, to ascertain whether public expenditure is fair and transparent, by calculating, for example, the unit cost of providing a service and making a gender-based assessment of its use); ◙ a gender-based assessment of the expenditure on the various sectoral policies within the budget (analysis of sectors such as transport, education, public health, social measures and employment, looking at the impact on men and women, and opening of a process of assessment which should involve the various ministries, departments, expenditure authorities and research bodies, NGOs and organised territorial entities); ◙ an overall assessment of the budget from a gender perspective, assessing to what extent overall and sectoral public expenditure meets the need to reduce inequalities between men and women (this could in fact consist in a general document putting forward a possible alternative to the official budget and providing an overall assessment from the point of view of women over a significant period, e.g. three-five years); ◙ the incorporation of a gender perspective into the definition of medium- and long-term economic and employment policies (with a policy mix approach), (budgetary policies form part of wider economic policies and it is therefore essential to carry out a gender-based analysis of macroeconomic variables such as growth, employment levels, the unemployment rate, public investment, inflation, and budgetary deficits, taking due account of the paid and unpaid economy); ◙ an analysis of the impact of public expenditure measures on time use (the aim is to consider the implications of budgetary policies for unpaid work, social reproduction activities, domestic work, family and community care, etc., in respect of which 'time budgets' must be drawn up making it possible to assess the real living conditions of individuals and families in order to determine adequate measures in terms of resources and services to be made available through budgetary policies).