natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– on luotava puitteet julkiselle sananvaihdolle eettisten suuntauksien tulkinnasta niin, että aloitetaan keskustelu geenitekniikan kehittämisestä ja hyödyntämisestä, ennen kuin sitä on kehitetty ja sovellettu laajasti.
– establishing a framework for public discussion on the interpretation of the ethical guidelines with a view to launching a debate on the development and use of genetic engineering before it has been developed and applied on a large scale.
Kokemus osoittaa, että näiden suuntauksien tulkinta voidaan uskoa osapuolille, joiden pitää käsitellä erityistapauksia, esimerkiksi viranomaisille ja tutkijoille.
Experience shows that interpretation of the guidelines cannot be a matter purely for those called upon to deal with specific cases, for example the authorities and scientists.
Demokraattisessa yhteiskunnassa järkeväksi tavoitteeksi pitäisi ottaa sen varmistaminen, että kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla kunnioitetaan täydellisesti geneettisen informaation ja geenitekniikan käyttöä koskevaa päätöstä.
In a democratic society the logical aim should to ensure that the decision on the use of genetic information and genetic engineering is widely respected by all walks of society.
Niinpä on tärkeää, että pohdiskelu geenitekniikan käytöstä on osa laajempaa julkista ja demokraattista keskustelua;
It is therefore important for the discussion on the use of genetic engineering to be encompassed within a broader democratic public debate;
– on edistettävä pitkälle kehitettyä koulutusta ja opetusta sekä tiedottamiseen ja keskusteluun liittyviä monenkeskisiä toimia .
– encouraging integrated training and education and multilateral information and discussion activities .
Pitkälle kehitetty ja monialainen opetus vastaa pakottavaan tarpeeseen aloittaa tutkijoiden, teollisuuden toimijoiden, lainsäätäjien ja sosiaalisten osapuolten välinen keskustelu uusista huipputekniikoista niiden kehittämisen ensivaiheissa, ja se johtaa vastuullisiin valintoihin, joita täydentävät asianmukaiset tukipolitiikat.
Multidisciplinary integrated education will meet the urgent need for dialogue among researchers, manufacturers, standard-setters, and social protagonists on new leading-edge technologies at the early stages of development and enable responsible choices to be made and backed up by policies providing support at the right time.
Tiedon levittäminen kansalaisille sekä vuoropuhelu biolääketieteen uusista edistysaskeleista myötävaikuttaa siihen, että kansalaiset hyväksyvät asiat vastuullisesti.
Widening the information supplied to the public and the debate on the new developments in the biomedical field will help to consolidate responsible public acceptance.
Sellaisten sääntöjen tavoitteena, jotka yhteiskunnan pitäisi luoda hallitakseen (jolla ei tarkoiteta estämistä tai kieltämistä) tämänhetkisen biologisen mullistuksen käynnissä olevia muutosprosesseja, pitäisi olla tulevaisuuden muovaaminen, jotta vältyttäisiin siltä, että joutuisimme muuten alistumaan, olipa tulevaisuus minkälainen tahansa.
The rules which society should draw up to govern (which does not mean obstructing or preventing) the changes taking place in the current biological revolution should seek to shape the future so as to avert the risk of having to endure it, whatever it might hold.
Jos yhtäältä pelko ja tietämättömyys voivat saada aikaan haitallisia kieltoja, toisaalta kykenemättömyys saavuttaa yleistä yksimielisyyttä, joka syntyy asianomaisten osapuolten välillä käydyn perusteellisen keskustelun tuloksena, voi aiheuttaa sen, että yhteiset puitteet jäävät rakentamatta ja että julkisia politiikkoja ei kyetä hyväksymään.
Whereas fear and ignorance could give rise to counterproductive prohibitions, the inability to reach a ‘shared consensus’, stemming from genuine dialogue among the parties concerned, could result in a failure to lay down a single frame of reference and the impossibility of adopting public policies.
Erityisesti geenitesteihin liittyvänä geenianalyysien paikkansa pitämättömän koetuloksen valtavat lääketieteelliset, oikeudelliset, psykologiset ja eettiset seuraukset herättävät kysymyksen siitä, miten
Especially where genetic tests are concerned, any discussion on the immense medical, legal, psychological, and ethical consequences of an incorrect test result raises questions such as:
– turvata geenianalyysien laatu ja turvallisuus Euroopassa;
– how to guarantee the quality and safety of genetic testing in Europe;
– varmistaa geenianalyysien saatavuutta, arvoa ja rajoituksia koskevan tiedon tasapuolinen käyttömahdollisuus;
– how to afford equal access to information about the availability, usefulness, and limitations of genetic testing;
– varmistaa riippumattomuuteen perustuvien lääkegenetiikan kannalta olennaisten arvojen kunnioittaminen (vapaaehtoinen ja tietoinen suostumus, vapaus henkilökohtaisista ja yhteiskunnan painostuksista, itsenäisen päätöksenteon edistäminen, yksilöllisten oikeuksien ja etujen tärkeys yhteisiin etuihin verrattuina, oikeus tiedon saantiin ja oikeus olla tietämättä);
– how to ensure respect for the considerations, founded on freedom, which have to be taken into account in medical genetics (voluntary and informed consent, freedom from personal pressures or pressures exerted by society, fostering the ability to take independent decisions, priority of individual rights and interests over collective assets, the right to know and not to know);
– turvata asiantuntevan geenineuvonnan saanti, jotta vältyttäisiin geenianalyysien integrointiprosessissa tapahtuvilta väärinkäytöksiltä kliinisten toimenpiteiden aikana;
– how to provide expert genetic counselling to prevent abuses occurring when genetic testing is incorporated into clinical practice;
– edistää sekä ammattilaisille että yleisölle suunnattavia laajoja koulutusaloitteita, joiden avulla annetaan tietoa geenianalyysien riskeistä mutta myös niiden rajoituksista julkisten ja yksityisten, valtiollisten ja ei-valtiollisten organisaatioiden kautta ja erityisesti eettisten kansallisten komiteoiden kautta, joiden pitää tulla lähemmäs kansalaisia ja luoda kommunikaatiokanavia käyttämällä nykyaikaista tietotekniikkaa;
– how to promote comprehensive training activities aimed at informing professionals and the public alike about the limitations as well as the risks and advantages of genetic testing, enlisting the assistance of public and private organisations, government sponsored or otherwise, and especially of national ethics committees, which must move closer to citizens and establish channels of communication using existing information technologies;
– varmistaa, että yhteiskunta kunnioittaa geneettisiä eroja oikeudenmukaisten ja asianmukaisten suojalakien välityksellä;
– how to ensure that society respects genetic differences under the necessary fair safeguard laws;
– luoda eurooppalainen laboratorioverkosto harvinaisten sairauksien tutkimiseksi.
– how to set up a European laboratory network to cover rare diseases.
Erityisviittauksena farmakogenetiikkaan:
Especially where pharmacogenetics is concerned:
– Sellaisten koko Euroopassa tunnustettujen yhdenmukaistettujen sääntöpuitteiden luomista, joissa asetetaan etusijalle yleiset edut, terveys ja tutkimusyhteisö ja joihin liittyvät selkeät ohjeet paitsi uusien biolääkkeiden kehityksestä, myös niiden testauksesta ja hyväksymisestä, pidetään perustana biolääketieteen alan uusien tutkimustulosten turvalliselle, myönteiselle ja vastuulliselle kehitykselle.
– if the outcome of the new biomedical research is to be turned to account in a safe, constructive, and responsible way, it will be essential to establish a harmonised regulatory framework, recognised throughout Europe, giving priority to the interests of the public, health, and research communities, and consisting of clear-cut rules to govern not just the development, but also trials and the approval of new biomedicines.
Erilaisten sääntöjen ylenpalttisuutta tai ainakin sellaisten sääntöjen olemassaoloa, jotka eivät kansallisella tasolla vastaa kaikkia vaiheita kehittelystä kliinisiin tutkimuksiin, pidetään vakavana rajoituksena, joka jarruttaa uusien biolääkkeiden kehitystä ja tutkimusta koko EU:n alueella.
The fact that there is a plethora of divergent, or at any rate not wholly consistent, national rules applying at every stage from development to the clinical trial is recognised to constitute a severe bottleneck making it difficult to develop and test new biomedicines on an EU-wide basis.
Jos näitä mahdollisuuksia käytetään mahdollisimman paljon hyväksi, ne voivat taata Euroopan unionin kansalaisille tilaisuuden hyötyä geenitutkimuksen tuomista merkittävistä terveyseduista, ja houkutella lisää investointeja eurooppalaisiin tieteen ja farmasian aloihin yhä kilpailukykyisemmissä yleisesti ottaen;
If the opportunities are exploited to the full, Union citizens will be able to benefit from the significant health advantages of genetic research, and further investment will gravitate towards European science and the pharmaceutical industry, which are having to operate in an increasingly more competitive global context;
1970-1980-luvulla esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa lääkegenetiikan alalla tapahtui kehitystä, kun itsenäinen erikoisala toimi linkkinä uusien laboratoriogeenitekniikoiden ja niiden soveltamisen välillä.
In the 1970s and 1980s countries such as the United Kingdom and the Netherlands regarded fledgling medical genetics as an independent specialist field acting as an interface between the new laboratory-based genetic technologies and their applications.
Uudella erikoisalalla omaksuttiin perhekeskeinen lähestymistapa, jotta perheet voivat hyötyä niistä eduista, joita lisääntymiseen ja myöhemmin puhkeavien sairauksien, kuten kroonisen Huntingtonin taudin, ehkäiseviin kokeisiin liittyvä valintamahdollisuus tuo.
The new specialist sector has adopted a family-oriented approach enabling parents to enjoy the benefits of a conscious decision to have children and prevention tests for diseases developing late in life such as chronic Huntington’s chorea.
Alan lääkärit erikoistuivat harvinaisten oireyhtymien diagnosointiin, koska diagnoosi on huolellisen neuvonnan perusedellytys.
Clinics in the sector have specialised in the diagnosis of rare syndromes, bearing in mind that diagnosis is an essential prelude to careful counselling.
Mutta olivatpa nämä edistysaskeleet minkälaisia tahansa, niitä pitää voimakkaasti seurata, jos halutaan, että ihmisen genomitutkimusprojektin tuomat edut saavat aikaan todellisia parannuksia terveydenhuollossa.
However, whatever form such developments might take, they will need to be pursued strenuously so as to enable the benefits of the Human Genome Project to translate into real improvements in health care.
Noin 6 500 fenotyyppiä on onnistuttu tunnistamaan, ja on arvioitu, että geenien määrä osoittautuu noin neljännes tuosta määrästä.
Approximately 6 500 phenotypes have been recognised, and genes are estimated to account for about a quarter of that number.
Kaiken kaikkiaan yksi ihminen kahdestakymmenestä joutuu kärsimään jostakin yhden ainoan geenin aiheuttamasta sairaudesta, kromosomeista johtuvista vaivoista sekä puhtaasti geeneistä johtuvista poikkeavuuksista 25 ikävuoteen mennessä.
All in all, single-gene disorders, chromosomal defects, and deformities due to genetic causes in the true sense will affect 1 person in 20 within 25 years.
Geenitestien pitäisi merkitä suurta edistystä näiden ihmisten ja heidän perheidensä hoitamisessa.
Genetic tests should mark an important step forward in the care of such people and their families.
Luotettavan ennusteen mukaan ala kasvaa Euroopassa nopeasti seuraavien 10-15 vuoden aikana, ja siitä tulee osa perinteistä lääketieteen harjoittamista, ja sen merkitys ihmisen terveyttä koskevassa diagnostiikassa ja ennusteissa on tulevaisuudessa yhä suurempi.
In Europe, according to a reliable prediction, the genetics sector will grow rapidly over the next 10 to 15 years and become part of conventional medical practice, playing an increasingly greater role in diagnoses and prognoses affecting a person’s health.
Analyysipalveluita voidaan tarjota myös eri maiden ja eri maanosien välillä, koska ei ole mitään syytä, miksi analyysit pitäisi tehdä näytteen antavan potilaan lähellä.
Testing services could even be offered on a transnational or transcontinental basis, since there is no reason why tests should be carried out close to the source of the patient’s sample.
Yhdysvalloissa eräät yritykset mainostavat jo nyt Internetissä yleisölle suunnattuja geenianalyysipalveluita.
Some companies in the United States are already advertising genetic testing services for the public on the Internet.
Edellyttäen, että käyttöön otetaan asianmukaiset sääntelypolitiikat, odotettavissa on merkittävien ja kilpailukykyisten maailmanlaajuisten markkinoiden syntyminen geenitestien alalla.
Provided that policies are adopted to bring to bear the appropriate regulation, a large competitive global market in genetic tests will come into being.
Jokaisen maan kohdalla avain geenianalyysien kehitykseen kohti palvelujen tarjontaa on täydellisten palveluedellytysten luominen sekä luotettavuudessa, käsittelykyvyssä, tulosten valmistumisajoissa ja täsmällisyydessä mitattavan laadukkuuden varmistaminen.
If individual countries are to develop genetic testing in the sense of a service, it will be essential for them to perfect an all-round service capability of high quality measured in terms of reliability, processing capacity, response times, and accuracy.
Tämän alan taloudellinen merkitys tulee esiin kokonaisarvosta, joka muodostuu selkeistä sopimuksista, joita on tehty 1 205 miljoonan dollarin arvosta ajanjaksoksi 1996–2000, ja tästä summasta 404 miljoonaa dollaria on kohdistettu EU:n teollisuudelle, 636 miljoonaa dollaria yhdysvaltalaisille yrityksille ja 127 miljoonaa japanilaisille yrityksille.
As regards the financial outlay in the sector, known agreements in the period from 1996 to 2000 were worth a total of $1 205 m, of which EU industries accounted for $ 404 m, compared with $636 m for US companies and $127 m for Japanese companies.
Euroopan osuus alalla on varsin merkittävä sekä vahvojen perustietojen kannalta (30 prosenttia geenihoitoa koskevista julkaisuista julkaistiin unionissa vuonna 2000) että teollisen kilpailukyvyn kannalta.
The European contribution to the sector is very significant, both as regards the substantial fund of basic knowledge (30% of publications on gene therapy in the world in the year 2000 originated from the Union) and in terms of industrial competitiveness.
Geenihoitoon keskittyneen eurooppalaisen teollisuuden mittavuutta voidaan verrata amerikkalaiseen teollisuuteen sekä pienten ja keskisuurten yritysten (26 yritystä unionissa ja 24 yritystä Pohjois-Amerikassa vuonna 2000) että suurten lääketeollisuusyritysten osalta (9 yritystä EU:ssa ja 11 yritystä Yhdysvalloissa), mutta tilanne näyttää olevan hiukan vähemmän kehittynyt, jos tarkastellaan työntekijöiden määrää, tuettujen kliinisten tutkimusten ja pörssiin listattujen yritysten määrää (4 EU:ssa, 8 USA:ssa) Lähde: Studies on the socio-economic impact of biotechnology - Gene therapy in Europe: exploitation and commercial development – BIO4-98-0380 – Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto. .
The European industry involved in gene therapy is of comparable size to its American counterpart in terms of the number of small and medium-sized enterprises (26 in the Union and 24 in North America in 2000) and large drugs companies (9 in the EU and 11 in the US) but appears to be lagging a little behind as regards the number of employees, the number of sponsored clinical trials, and the number of companies quoted on the Stock Exchange (4 as opposed to 8) Source: Studies on the socio-economic impact of biotechnology – Gene therapy in Europe: exploitation and commercial development – BIO4-98-0380, European Commission, Research DG. .
Geenihoidon parissa työskentelevät tutkijat ovat vahvasti markkinahakuisia.
The European researchers active in gene therapy are strongly oriented towards the market.
Miltei kaikki uudet yritykset ovat tutkijoiden riskipääomalla perustamia, ja nämä yritykset luovat parhaillaan uutta aineetonta omaisuutta tehdessään tiivistä yhteistyötä teollisuuden kanssa.
Virtually all the new companies have been set up by academics and financed by venture capital and are creating new intellectual property, working in close contact with industry.
Erään yliopistolaboratorioiden ja geenitutkimusyritysten välillä Euroopassa tehdyn tutkimuksen mukaan 60 prosenttia yliopistolaboratorioista tekee aktiivisesti yhteistyötä teollisuuden kanssa, ja kaikki erikoistuneet yritykset tekevät aktiivista yhteistyötä yliopistojen kanssa.
According to a survey conducted among university laboratories and gene research companies in Europe, 60% of university laboratories are working together actively with industry, and all the specialised companies are working together actively with university circles.
45 prosenttia tehdyistä tutkimuksista on johtanut potilailla tehtäviin hoitosovelluksiin, ja kolmasosassa tapauksia hoitoihin liittyvät lisenssit on myyty teollisuudelle.
45% of the research carried out has resulted in applications for patients, and in a third of cases the licences in question have been sold to industry.
Esitämme edempänä merkittävimmät Euroopan geenihoitoon liittyvät tiedot.
The key figures relating to gene therapy in Europe are reproduced below.
Kaikki saatavilla olevat tiedot osoittavat, että alalla on tapahtunut valtavaa kasvua viimeisen kolmen ja puolen vuoden aikana.
All the available figures indicate that the sector has grown spectacularly in the last three and a half years.
Erityisesti pitäisi korostaa kliinisten tutkimusten ja sellaisten yritysten tekemien tutkimusten määrää, jotka järjestävät kokeiluja ja yhteistyömahdollisuuksia yritysten välillä, sillä tämä on merkki alan kypsymisestä.
Attention should be drawn in particular to the increase in the number of clinical trials, companies which organise trials, and joint projects between companies, since this is a clear sign of the sector’s maturity.
Sen sijaan Yhdysvalloissa samaan aikaan tapahtuneet alan muutokset eivät ole olleet niin rajuja (taulukko 2).
The changes which occurred during the same period in North America, however, have been much less dramatic (table 2).
Yritysten määrän lisääntyminen 50 prosentilla voidaan osittain selittää sillä, että ennen vuotta 1996 perustetut yritykset on nyt määritelty geenihoitoon erikoistuneiksi yrityksiksi.
The 50% increase in the number of companies is due in part to the fact that gene therapy companies set up before 1996 have been identified as such.
Merkittävää kasvua on tapahtunut ainoastaan amerikkalaisten geenihoitoyritysten yhteistyötoimien kasvussa.
The only substantial increase was in the number of joint gene therapy projects involving US companies.
Tämän seikan taakse kätkeytyy yksi alan tärkeimmistä muutoksista, toisin sanoen vahvistamisprosessi, jonka aikana ja ansiosta on syntynyt kuusi yritystä.
Beneath this point lies one of the biggest changes in the sector, namely consolidation in which six companies have come to the fore.
Tämä suuntaus on Euroopassa vasta tiensä alussa, mutta on selvää, että vauhti kiihtyy.
In Europe this trend is only just starting but seems certain to accelerate.
toukokuu 2000
May 2000
Geenihoitoyritysten määrä
Number of gene therapy companies
Pörssiin listattujen yritysten määrä
Number of quoted companies
Kokeita järjestävien yritysten määrä
Number of companies organising trials
Yritysten sponsoroimien kliinisten kokeiden määrä
Number of company-sponsored clinical trials
Geenihoidon alalla tapahtuneet muutokset Euroopassa 1996–2000
Changes in the European gene therapy sector (1996-2000)
Taulukko 2.
Table 2.
Geenihoidon alalla tapahtuneet muutokset Pohjois-Amerikassa 1996–2000
Changes in the North American gene therapy sector (1996-2000)
Pohjois-Amerikan teollisuus on edelleen Euroopan teollisuutta vahvempi ja kehittyneempi, vaikka Euroopan teollisuus on tuntuvasti kasvanut ja geenihoitoyrityksiä on tullut lisää.
Despite the very rapid growth of the European industry and the consolidation of gene therapy companies in the US, the North American industry is still stronger and more advanced.
Tämä pitää paikkansa yhtä hyvin työntekijöiden määrän kuin pörssiin listattujen yritystenkin kohdalla, sekä kokeita järjestävien yritysten määrän että yhteistyön laajuuden ja merkityksen osalta (taulukko 3).
This finding is true whether the yardstick applied is the number of employees, the number of companies quoted on the Stock Exchange, the number of companies which organise clinical trials, or the number of or amounts of money involved in joint projects (table 3).
Näin on erityisesti sellaisten tuotteiden kehityksen kannalta, joita tuottavat yritykset Yhdysvalloissa järjestävät viimeisten vaiheiden kliinisiä kokeita.
This applies in particular to product development in collaboration with certain US companies which organise the clinical trials at the final stages.
Euroopassa vain Transgenellä on tähän edellytykset.
In Europe only Transgene is in a position to do likewise.
Eurooppalainen teollisuus
European industry
Amerikkalainen teollisuus
American industry
Yhteistyön määrä
Number of joint projects
Taulukko 3.
Table 3.
Eurooppalaisen ja amerikkalaisen geenihoitoteollisuuden vahvuuden ja kehittyneisyyden vertailu - toukokuu 2000
Comparison of the strength and maturity of European gene therapy industries and their US counterparts – May 2000
Erityisesti geenihoidosta kiinnostuneiden lääketeollisuuden ja biotekniikan yritysten määrää Euroopassa (9) voidaan verrata Yhdysvaltain (11) suurin piirtein vastaavaan määrään.
As regards other companies involved in gene therapy, the number of large drug and biotechnology companies with a special interest in gene therapy is broadly comparable in Europe (9) and the US (11).
Lisäksi määrä on molemmissa maanosissa sama sellaisten pienten ja keskisuurten biotekniikan yritysten kohdalla, joilla on tähän alaan keskittyviä tärkeitä ohjelmia.
In addition, the number of small and medium-sized biotechnology companies with significant gene therapy programmes is similar in the two continents.
Yhteenvetona: geenihoidon ala on Euroopassa läpikäynyt perinpohjaisen muutoksen viimeisten kolmen vuoden aikana, ja vahvuuden ja kehittyneisyyden osalta alan tilanne on pitkälti samanlainen kuin Pohjois-Amerikassa.
In short, the European gene therapy sector has been transformed in the last three and a half years and moved much closer to its North American counterpart in terms of strength and maturity.
Geenihoitotutkimukseen liittyvä kansallinen ja eurooppalainen tuotanto
National and European gene therapy research output
Geenihoitoa koskevien Euroopassa julkaistujen tutkimusten yksityiskohdat on koottu taulukkoon 4 Tähän taulukkoon kootut tiedot on otettu ISI:n eli Scientific Information Instituten Science Citation Indexistä (SCI) etsimällä yksittäisten maiden otsakkeen alta julkaisuja, jotka sisältävät sanan "geenihoito".
The details of the studies on gene therapy published in two periods, 1991 to 1995 (five years) and 1996 to 2000 (four years and four months), are set out in table 4 The information in this table is taken from Scientific Information’s (ISI) Science Citation Index (SCI) and relates to publications in the individual countries containing the term ‘gene therapy’ in the title.
On syytä tuoda esiin, että tällainen menetelmä aiheuttaa eräänlaista "kaksinkertaista laskentaa", kun julkaistaan eri maista tulevien kirjoittajien tekstejä.
The method used to some extent involves ‘double entry bookkeeping’, since some documents are published jointly by authors from different countries.
ISI kattaa yli 3 500 maailman tiedelehdistä ja julkaisee OSCI-tilastoa, joka sisältää sellaisiin teksteihin liittyvää tietoa, joihin viitataan ISI:n tunnustamissa lehdissä.
ISI covers more than 3 500 of the world’s leading scientific journals and publishes the OSCI, which contains data on the documents mentioned in the journals recognised by ISI.
Vahvimmalla sijalla ovat anglosaksiset maat, koska suurin osa lehdistä julkaistaan englanniksi.
The English-speaking countries are represented most prominently, since most of the journals are in English.