a) tukea genomiikan ja biotekniikan ensisijaisuutta terveyden ja yleisen hyvinvoinnin kannalta, mutta toteaa, että uuden ensisijaisen alueen, "terveystutkimuksen", käyttöönotossa on tehtävä selväksi, että on tuettava myös sellaisia terveystilanteen parantamiseen pyrkiviä lähestymistapoja, jotka eivät suoraan liity geeni- ja biotekniikkaan, b) tukea eri paikoissa työskentelevien kansallisten ja Euroopan unionissa toimivien tutkijoiden (yliopisto, tutkimuslaitokset, sairaalat, yritykset, teollisuus yleisesti) välistä yhteistyötä genomia koskevien tietojen käyttökelpoisuuden määrittämisessä ja uusien lääkehoitojen kehittämisessä, c) tukea ihmisgenetiikkaa koskevaa ei-normatiivista tutkimusta (määrittää laadunarvioinnin ja geenianalyysien laadunvarmistuksen vaatimukset), d) edistää lainsäätäjien oikea-aikaista ja aktiivista osallistumista luomalla uusien biolääketieteellisten keksintöjen testausohjelmia koskevat suuntaviivat, e) luoda keskitettyjä tiedotusjärjestelmiä ja/tai laatia yhteistä tiedotusmateriaalia, kuten uusia bioteknologiaa hyödyntäviä lääkkeitä ja geenitestejä koskevien tietojen sekä lääkkeiden testausta ja hyväksyntää koskevien kliinisten tietojen (joissa kiinnitetään huomiota esim. negatiivisiin reaktioihin) rekisteröintijärjestelmä, farmakogenetiikkaa koskevien tietojen vertailujärjestelmä (jossa voidaan verrata toisiinsa lääkkeiden geneettisiä ominaisuuksia ja yksilöiden reagointia lääkkeisiin), potilastietopankkeja tai kudospankkeja, f) tukea transgeenisiä kokeita koskevaa tutkimusta terveydenhuollon tarpeiden tyydyttämiseksi, g) tukea tutkimusta, joka edistää ihmisgenetiikkaan liittyvään uuteen tietämykseen perustuvaa oikeudellisten, eettisten, sosiaalisten ja taloudellisten kysymysten tuntemusta ja jonka avulla näihin haasteisiin voidaan vastata entistä tehokkaammin, h) ottaa tutkimustoiminnassa huomioon sukupuoleen perustuvat erot sekä ennaltaehkäisy- ja hoitotoimet genomiikan ja biotekniikan aloilla, i) tukea sellaisten aloitteiden tekemistä, joiden tarkoituksena on edistää biotieteiden sovelluksia koskevaa uudenlaista konsensusta toisaalta näitä tieteenaloja koskevan tiedon levittämiseksi (esim. tiedotusvälineissä), jotta kansalaisten tietämys lisääntyy, ja toisaalta tiedemiesten kannustamiseksi ymmärtämään paremmin ja ottamaan työssään huomioon kansalaisten huolenaiheet, j) tukea integroitua ja poikkitieteellistä koulutusta; opetuksen ja koulutuksen vahvistaminen huipputeknologioiden (esimerkiksi farmakogenomiikan, bioinformatiikan, nanobiotekniikan) alalla sekä biolääketieteen/kehitystyön/hallinnon tutkimusta koskevien integroitujen opetus- ja koulutusohjelmien luominen yliopistojen ja teollisuuden kansainvälisen yhteistyön kautta voivat tarjota mahdollisuuksia yliopistoille, teollisuudelle ja yhteiskunnalle sitä mukaa, kun genotyyppianalyysien, diagnoosien ja hoitojen integrointi lisääntyy;
(a) endorse the priority assigned to genomics and biotechnology for health and general welfare, though it must be made clear, preferably by introducing a new priority entitled 'Health research', that support must be given to other approaches to improving the health situation which do not need to have any direct connection with genetic technology or biotechnology; (b) support cooperation among researchers from different milieux (universities, research centres, hospitals, enterprises and industry in general) at national and European level aimed at identifying the functions of genome data and developing new medical treatments; (c) support non-normative research in the field of human genetics (quality assessment standards and quality guarantees for genetic testing); (d) encourage regulatory authorities to play an active role at the right time by providing platforms to consider guidelines for the examination of new biomedical developments; (e) set up centralised information and/or common material systems, employing procedures such as registration of data on new biotechnological drugs and genetic testing, including clinical trial data and information connected with the subsequent approval stage (for instance notes on adverse reactions), comparison with pharmacogenomic data (correlating specific genetic features with individual reactions to drugs), or the organisation of patient databanks or the development of central tissue banks; (f) support research involving transgenic experimentation in order to meet medical treatment needs; (g) support research which promotes an understanding of the legal, ethical, social and economic implications of new knowledge in the field of human genetics, which also helps meet the challenges involved more effectively; (h) take account of gender-specific differences in research activities as well as preventive and treatment measures in the field of genomics and biotechnology; (i) support initiatives seeking to foster a new consensus on life science applications, in order on the one hand to disseminate information on these sciences (e.g. in the media), so as to increase public understanding, and, on the other hand, to encourage scientists to show greater awareness of public concerns and take account of them in their work; (j) support integrated multidisciplinary education and training; greater education and training in leading-edge technologies (for example pharmacogenomics, biocomputing, and nano-biotechnologies) and integrated education and training programmes in biomedical research/development/management, based on international cooperation between universities and industry, will afford opportunities to universities, industry, and society as genotype analysis, diagnosis, and therapy are combined to form an increasingly more unified whole;