natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kyseiset luvut eivät vastaa 12. kesäkuuta 2002 esitetyn työministeriön teettämän tutkimuksen tuloksia (144 000 lasta työskentelee tilapäisesti ja heistä 31 000 lasta käytetään hyväksi).
These figures do not tally with those of the survey commissioned by the Ministry of Labour and presented on 12 June 2002 (144 000 children working occasionally, of whom 31 000 are reported to be exploited).
– Ranska kielsi 22. helmikuuta 2001 annetulla lailla alle 15-vuotiaiden lasten työskentelyn perheyrityksissä, mutta ei ole vielä oikaissut tilannetta niiden lasten osalta, joiden työskentely malleina tai erilaisissa näytöksissä haittaa heidän koulunkäyntiään.
- In France, the Act of 22 February 2001 prohibits the employment of children under 15 in family businesses, but the case of child models or children engaged in the performing arts who cannot properly comply with their educational obligations is not regulated.
Samassa laissa sallitaan poikkeustapauksissa alle 18-vuotiaiden ottaminen vaarallisina tai epäterveellisinä pidettyihin töihin (sosiaalisen peruskirjan 7 artiklan vastaisesti).
Similarly, the Act allows for derogations whereby the employment of children under 18 in dangerous or unhealthy occupations is authorised (contrary to Article 7 of the Social Charter).
Alankomaissa alaikäisillä ei ole lainkaan irtisanomisaikaa.
Finally, minors in the Netherlands may be dismissed without notice.
Vuonna 2002 IPEC (International Program on the elimination of Child Labour, ILOn ohjelma lapsityövoiman käytön lopettamiseksi) aloitti seuraavat kaksi kampanjaa: "Näytetään punaista korttia lapsityövoiman käytölle" ja "SCREAM - lapsityövoiman käyttö lopetettava".
In 2000 the IPEC (International Programme on the Elimination of Child Labour) launched two campaigns: ‘Red card to child labour’ and ‘SCREAM – Stop Child Labour’.
Kampanjoiden avulla yhteiskunnan eri sektoreille annetaan tietoja tilanteesta, ja työtä tekevät lapset yritetään saada liikkeelle, jotta ongelmaan löytyisi ratkaisu.
These campaigns have raised awareness among huge sections of society and encouraged child workers to become involved in fighting this scourge.
Perhe- ja työelämän yhteensovittaminen (33 artikla)
Family and professional life (Article 33)
Sosiaalisessa peruskirjassa kehotetaan jäsenvaltioita helpottamaan mahdollisuuksien mukaan sellaisen ulkomaalaisen työntekijän perheen yhdistämistä, jolla on lupa asettua maahan.
The Social Charter encourages the Member States to facilitate as far as possible the reunion of the family of a foreign worker legally resident on the territory of a Member State.
Kreikka kuitenkin edellyttää kahden vuoden maassaoleskelua, mikä on kohtuutonta, ja Yhdistynyt kuningaskunta kieltää perheen yhdistämisen, jos siitä aiheutuu ulkomaalaiselle työntekijälle suoritettavien sosiaaliturvamaksujen korotuksia.
However, Greece imposes a two-year minimum residence period, which is quite excessive, while the United Kingdom refuses such reunions if it involves an increase in the social security payments made to the migrant worker.
– perhe- ja työelämän optimaalinen yhteensovittaminen
- optimum reconciliation between family and professional life
On vaikea määrittää, miten perhe- ja työelämä voitaisiin parhaiten sovittaa yhteen.
The search for the best strategy for reconciling family and professional life is no easy task.
Esimerkiksi äitiysloman (pidennettiin 120 päivään Portugalissa) tai vanhempainloman pidentämisellä voi olla kielteisiäkin seurauksia, koska loman saa yleensä nainen, mikä voi vähentää naisten osallistumista työmarkkinoille.
An extension of maternity leave (which runs for 120 days in Portugal) or parental leave may entail negative consequences in so far as such leave is usually taken by the woman, something which may adversely affect the participation of women on the labour market.
Alipalkkaisuuden vuoksi Portugalissa on tavallista, että naiset käyvät kahdessa työssä, ja portugalilaiset naiset viettävätkin lastensa kanssa vähiten aikaa Euroopassa.
In Portugal, because wages are so low, it is quite usual for women to hold down two jobs; in Europe, Portuguese women spend the least time with their children.
Itävallassa perheille maksetaan kahden tai jopa kolmen vuoden ajan uutta lapsilisää, joka on 15 euroa päivässä kutakin lasta kohti, olipa vanhempainloman saajana isä tai äiti.
In Austria, a new allowance of about EUR 15 per day and per child is paid for two or even three years, whichever parent – father or mother – takes parental leave.
Tämä lainsäädäntö yhdistettynä jatkuvaan päivähoitopaikkojen pulaan voi pakottaa naiset jäämään hoitamaan kotia.
Such legislation, together with the chronic lack of childcare centres, might force women to stay at home.
ECSR toteaa, että Alankomaissa perhe-etuuksien määrä on sosiaaliturvasäännösten vaatimusten mukainen, ja sekä esikoulu- että kouluikäisille tarkoitettujen päiväkotien määrä kasvaa koko ajan.
On the other hand, the ECSR notes that the level of family allowances in the Netherlands is in line with the standards laid down in the European Social Security Code and that the number of childcare centres - whether for pre-school or school–age children – is constantly increasing.
Tämä johtuu osittain verohelpotuksista niille työnantajille, jotka tarjoavat työntekijöilleen lasten päivähoitopalveluja.
That results in part from the tax incentives granted to employers who provide such facilities for their employees.
Barcelonan Eurooppa-neuvosto asetti uudet tavoitteet päivähoitopalvelujen tarjonnalle.
The Barcelona European Council established objectives relating to the provision of childcare facilities.
Jäsenvaltioiden pitäisi pystyä tarjoamaan lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista.
By 2010, places should be available for 90% of children between the age of three and the age at which schooling is compulsory and for 33% of children under three.
Parannuksista huolimatta komissio panee merkille, että lastenhoitopalveluja koskevien indikaattorien perusteella päivähoitopaikkojen tarjonnassa on erittäin suuria eroja jäsenvaltioiden välillä (esimerkiksi Italiassa 4 prosenttia, Espanjassa 8,6 prosenttia ja Ruotsissa 77 prosenttia alle 3-vuotiaista oli päivähoidossa).
Currently, and despite improvements, the Commission notes that, according to childcare indicators, the provision of nursery places may vary significantly from one Member State to another (for example, for children under three, the respective figures are: 4% in Italy, 8.6% in Spain and 77% in Sweden).
– synnytyksen jälkeisen vapaan pituus ja imetystauot
- postnatal leave and breastfeeding breaks
Irlannissa ja Tanskassa synnytyksen jälkeinen vapaa on lyhyempi kuin sosiaalisessa peruskirjassa määrätyt 6 viikkoa.
In Ireland and Denmark, postnatal leave is less than the six weeks laid down in the Social Charter.
Imetystaukoja ei aina lueta työajaksi eikä korvata sen mukaisesti Italiassa, Ranskassa ja Ruotsissa.
Paid breastfeeding breaks are still not recognised in Italy, France or Sweden.
Suomessa ja Ranskassa laki ei velvoita äitiysloman aikana perusteettomasti irtisanottujen naistyöntekijöiden takaisinottamiseen eikä siitä Suomessa määrätä riittäviä korvauksia.
In Finland and in France, the dismissal of women during their maternity leave is not followed by automatic reinstatement nor compensated in Finland by an adequate indemnity payment.
Sosiaaliturva ja sosiaalituki, etenkin yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuminen (34 artikla)
Social security and social assistance – in particular, measures to combat social exclusion (Article 34)
Nykyisenä maailmanlaajuistumisen ja liberalisoinnin aikakautena on huolehdittava siitä, että Euroopan sosiaalisen mallin kaksi tärkeintä piirrettä turvataan:
In the current context of globalisation and liberalisation, emphasis must be laid on the upholding of two important aspects of the ‘European social model’:
a) Oikeus sosiaaliturvaan
(a) Entitlement to social security
Osa jäsenvaltioista edellyttää tietyn pituista maassaoleskelua (Belgiassa 5 vuotta) tai -työskentelyä (Itävalta), ja tämäkin vaatimus on olennaisesti epäedullinen ulkomaalaisille.
Others impose a condition relating to a minimum residence period (Belgium: 5 years) or to employment (Austria), which works principally to the detriment of foreigners.
Sosiaalisessa peruskirjassa taataan vakuutus- tai työskentelykausien yhteenlaskeminen, mutta useat jäsenvaltiot (Belgia, Kreikka, Tanska, Irlanti, Alankomaat, Saksa ja Suomi) eivät sovella tätä määräystä ulkomaalaisiin, joita yhteisön lainsäädäntö ei koske.
The European Social Charter guarantees the amalgamation of completed periods of insurance or employment, but that provision is not applied by several Member States (Belgium, Greece, Denmark, Ireland, the Netherlands, Germany and Finland) to foreigners not covered by Community legislation.
Ulkomaalaisille myönnetty sosiaaliapu riippuu Espanjassa maassaoleskelun pituudesta.
With regard to social assistance, in Spain it is subject to a residence requirement for foreigners.
Tanskassa ei taata ulkomaalaisten oikeutta pitkäaikaiseen sosiaaliapuun, ja Portugalissa se riippuu paikallisten viranomaisten käytettävissä olevista varoista.
In Denmark, there is no guarantee of long-term social assistance; in Portugal, it depends on the local resources available.
b) Syrjäytymisen torjunta
(b) Combating exclusion
Työllisyys- ja sosiaaliasioiden ministerineuvosto toimitti vuoden 2001 lopussa Laekenin Eurooppa-neuvostolle yhteisen raportin sosiaalisesta osallisuudesta.
In late 2001, the Employment and Social Policy Council forwarded to the Laeken European Council a joint report on social inclusion.
Kaikkiaan 60 miljoonaa ihmistä eli 18 prosenttia EU:n väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella tai on vaarassa joutua köyhyyteen.
In the EU, 60 million people, i.e. 18% of the population, are poor or threatened with poverty.
Lapset ja nuoret, vanhukset, työttömät ja yksinhuoltajat ovat erityisen alttiita köyhyyden uhalle.
Children and young people, the elderly, the unemployed and single-parent families are particularly vulnerable to poverty.
Suhteellinen köyhyysaste eli niiden kotitalouksien osuus, joiden tulot ovat alle 60 prosenttia kyseisen maan mediaanituloista, vaihtelee EU:ssa huomattavasti Tanskan 8 prosentista Portugalin 23 prosenttiin.
The relative poverty rate (60% of the average national minimum income) varies considerably from one Member State to another: 8% in Denmark compared with 23% in Portugal.
Keskeiset haasteet tällä alalla ovat:
Accordingly, the major challenges are:
– osallisuutta edistävien työmarkkinoiden kehittäminen
- the development of a labour market which encourages inclusion
– heikkoihin oppimislähtökohtiin puuttuminen (tietoteknisen osaamisen erot)
- combating educational handicaps (the digital divide)
– hyvien asuinolojen turvaaminen
- access to decent housing
– yhtäläiset mahdollisuudet käyttää laadukkaita julkisia palveluja
- access to high-quality public services
– moniongelmaisten alueiden uudistaminen
- regeneration of regions suffering from multiple disadvantages
– aktiivisen vanhuuden tukeminen
- encouragement of an active old age
– sukupuolten väliset erot köyhyydelle altistumisessa.
- gender/poverty interface.
Sosiaalisen syrjäytymisen vastaisen yhteisön toimintaohjelman (2002–2006) tavoitteena on vähentää EU:ssa köyhyysrajan alapuolella elävien osuutta 15 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä ja 10 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
The objective of the Community campaign against exclusion (2002-2006) is to reduce to 15% in 2005 and to 10% in 2010 the proportion of people living below the poverty line in the EU.
Tämä viisivuotinen ohjelma tuli voimaan tammikuussa 2002, ja siihen myönnettiin yhteisön talousarviosta 75 miljoonan euron määrärahat.
The programme was launched in January 2002 and has an endowment of EUR 75 million over the five years.
Sen tavoitteena on tehostaa kansallisten politiikkojen vaikutusta selkeyttämällä viranomaisten käsitystä sosiaalisesta syrjäytymisestä (vertailukelpoisten indikaattorien määrittely), järjestää tiedonvaihtoa alalla noudatetuista politiikoista sekä parantaa toimijoiden kykyä edistää innovatiivisia hankkeita.
Its aim is to strengthen the efficacy of national programmes by means of a better understanding of social exclusion (establishment of comparable indicators), to organise exchanges of information about the policies pursued and to develop the capacity of those involved to promote innovative measures.
Köyhyys on tunnustettava ihmisoikeuksien loukkaukseksi.
Poverty must be recognised as an infringement of human rights.
Asiaa symboloi Euroopan parlamentin aloitteesta 29. toukokuuta 2002 paljastettu laatta köyhyydestä kärsivien muistamiseksi.
This is what the slab in honour of victims of extreme poverty, inaugurated on 29 May 2002 at the European Parliament’s instigation, is intended to symbolise.
Suuressa köyhyydessä eläviltä puuttuvat kaikki välttämättömät elinehdot, kuten asunto ja julkiset palvelut (vesihuolto, terveydenhoito), ja heidän lapsensa saavat koulussa eriarvoista kohtelua ja joutuvat tyytymään keskinkertaiseen koulutukseen, mikä on vastoin 14 artiklan määräyksiä, kuten ATD-Quart Monde esittää.
People who live in abject poverty are deprived of essential services such as housing and access to public services (water supply and health care), and their children are victims of educational segregation and must make do with mediocre teaching standards, which, as ATD-Fourth World points out, runs contrary to the provisions of Article 14.
Mitä kansalaisoikeudet, poliittiset oikeudet ja Euroopan kansalaisuus heille merkitsevät?
What do civil and political rights and European citizenship mean to them?
Kuten sosiaaliturvaoikeuksista vuonna 2002 annetussa Maltan julkilausumassa todetaan, on tärkeää huolehtia siitä, että:
As set out in the November 2002 Malta Declaration on access to social rights, we must ensure that:
– talouden maailmanlaajuistuminen ei alenna ihmisarvoa ja että yritysten etiikka perustuu pitkän aikavälin kestävään kehitykseen
- the adjustment of the economy to cope with globalisation does not take place at the expense of human dignity and that undertakings take into account the ethics of long-term profitable development
– kasvun jatkuminen ei muodostu itsetarkoitukseksi, vaan se nähdään keinona parantaa koko väestön hyvinvointia
- the pursuit of growth does not become an end in itself but contributes to the welfare of the entire population
– jäsenvaltiot takaavat vähäosaisille ryhmille riittävän toimeentulotason, koska ihmisoikeudet ovat jakamattomia ja koska välttämättömien etujen, kuten asunnon, puuttuminen vähäosaisilta johtaa usein muiden etujen (kuten koulutus, terveydenhuolto) menettämiseen
- the Member States guarantee to the most deprived a minimum of adequate resources, on the understanding that human rights are indivisible and that, for the most deprived, lack of access to an essential economic right (for example, housing) results in a domino effect entailing the loss of other rights (to education, health care, etc.)
– jäsenvaltiot parantavat vähäosaisten tietoisuutta oikeuksistaan ja takaavat heidän mahdollisuutensa vedota näihin oikeuksiin tuomioistuimessa.
- the most deprived are informed more effectively of their rights and that those rights may be tested before the courts.
Terveyden suojelu (35 artikla)
Health care (Article 35)
ECSR:n vuoden 2002 raporttien perusteella Belgiassa rokotusprosentti ja Kreikassa tupakoinnin vastaiset toimet ovat riittämättömiä.
According to the ECSR 2002 reports, vaccination rates are inadequate in Belgium, and the same applies to the anti-smoking campaign in Greece.
Samaten raporteista käy ilmi, että Italiassa itsenäisten ammatinharjoittajien työhygienia on puutteellista, Ruotsissa 15–18-vuotiaiden nuorten lääkärintarkastukset ovat riittämättömiä ja Irlannissa naisia otetaan vaarallisina ja epäterveellisinä pidettyihin töihin (turpeenotto).
The reports also show that hygiene at work is inadequate in Italy with regard to the self-employed, that medical checks on 15-18 year olds are inadequate in Sweden and that women are exposed to dangerous or unhealthy peat digging in Ireland.
Yksi keskeisistä kysymyksistä on sairauskulujen korvausprosentti, ja ECSR totesikin, että Belgiassa yleislääkärin hoidon ja lääkkeiden korvausprosentti on vuodesta 1980 lähtien ollut alhaisin Euroopassa.
With regard to the fundamental question of the rate of reimbursement of medical expenses, the ECSR took the view that, since 1980, the rate of reimbursement of expenditure on general medical care and on pharmaceutical products in Belgium has been one of the lowest in Europe.
Belgia kuitenkin korjasi 5. heinäkuuta 2002 annetulla lailla sairauskulujen omavastuuosuuden ylärajaa suhteessa edunsaajan sosiaaliseen asemaan tai kotitalouden tuloihin, mikä parantaa vähäosaisten mahdollisuuksia terveydenhoitopalveluihin.
However, by Act of 5 July 2002, the ceiling for expenditure on health care was adjusted in accordance with the social category of the beneficiary or with family income, and that has improved access to health care for the most deprived.
Belgian bioetiikan neuvoa-antava komitea katsoo, että nykyinen sairaalapäivien laskentajärjestelmä (résumé clinique), jolla pyritään lyhentämään hoitoaika minimiin, saattaa Belgian terveystoimen eettiseen ristiriitaan, koska se sivuuttaa potilaiden todelliset tarpeet.
The Belgian Advisory Committee on Bioethics takes the view that the current RMC (‘minimum clinical summary’) system, which seeks to reduce the length of hospital stays, is resulting in an ethical problem for the medical profession where patients’ actual needs would no longer be considered.
Ranskassa vuoden 2003 talouslailla muutettiin lakia vähäosaisten ilmaisesta terveydenhuollosta (ottamalla käyttöön potilaan omavastuuosuus).
In France, the 2003 Finance Act has changed the conditions for free access to medical care for the most deprived (patients must pay their own contributions).
V LUKU: EUROOPAN KANSALAISTEN OIKEUDET
CHAPTER V: STRENGTHENING EUROPEAN CITIZENSHIP
Äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa (39 artikla)
Right to vote and to stand as a candidate in elections to the European Parliament (Article 39)
Komission tiedonanto Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiasta, KOM(2002) 350 – EP.
Commission communication on an information and communication strategy for the European Union, COM(2002) 350
Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietintö Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiasta, A5-0053/2003 .
Report of the EP Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport, A5-0053/2003
Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietintö komission kolmannesta kertomuksesta unionin kansalaisuuden toteutumisesta, KOM(2001) 506, A5-0024/2002 , Carlos Coelho.
Report of the EP Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs on the 3 rd Commission report on citizenship of the Union, COM(2001) 506 , A5-0024/2002 , Coelho.
Yhteisön kansalaisten keskimääräinen äänestysaktiivisuus on laskenut jatkuvasti vuodesta 1979 alkaen, ja se on tänä aikana alentunut 64 prosentista 49 prosenttiin.
Since 1979, average turnout at European Parliament elections has fallen constantly from 64% to 49%.
Tämä Euroopan parlamentin legitiimiyden vaarantava ilmiö ei missään tapauksessa saa jatkua.
We cannot stand idly by and watch this phenomenon continue, since it deprives the European Parliament of its legitimacy.
Lyhyellä aikavälillä eli vuoden 2004 vaaleja silmällä pitäen on tärkeää, että kaikki toimielimet ja jäsenvaltiot, myös ehdokasvaltiot, harjoittavat edessä olevan haasteen (25 jäsenvaltion unionin) veroista tiedotuspolitiikkaa ja:
In the short term, i.e. with a view to the June 2004 elections, all the institutions and the Member States, including the applicant countries, must pursue a consistent information policy which covers 25 countries.
– suuntaavat tiedotusta eri väestöryhmiin (naisiin, nuoriin, vähäosaisiin ja heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, romaneihin ja vankeihin)
- target its information campaign on various social groups (women, young people, disadvantaged and vulnerable groups, e.g. the Roma, detainees, etc.);
– tiedottavat väestölle paremmin perusoikeuksista ja EU:n kansalaisten oikeuksista henkilötietojen suojan, syrjinnän estämisen, avoimuuden ja ihmisoikeuksien puolustamisen aloilla
- provide better information for the public about fundamental rights and individual rights regarding data protection, non-discrimination, transparency and the defence of human rights:
– keskustelevat Euroopan parlamentissa vuosittain EU:n tiedotuspolitiikasta komission vuosikertomuksen ja vaikutusindikaattorien (Eurobarometrien) pohjalta
- hold an annual debate in the European Parliament on the basis of an annual Commission report and impact indicators (Eurobarometer);
– suunnittelevat uusia viestintä- ja tiedotusohjelmia, joissa tuodaan esille uusien teknologioiden tarjoamia etuja
- devise new information and communication programmes, exploiting all the advantages offered by the new technologies;
– toteuttavat komission koordinoimia kampanjoita, joihin kaikki yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden toimijat osallistuvat.
- implement priority campaigns coordinated by the Commission which amalgamate all European, national and regional operators.
Komissio valmistelee parhaillaan kahteen kertaan äänestämisen estävää tietojenvaihtojärjestelmää, ja lisäksi se on esittänyt eurooppalaisten poliittisten puolueiden säännöistä ja rahoituksesta asetusehdotuksen KOM (2003)77 lopullinen , jonka tavoitteena on luoda konkreettisesti vakaat ja avoimet puitteet eurooppalaisille poliittisille puolueille määrittelemällä demokraattisten periaatteiden noudattamista koskevat vähimmäisvaatimukset.
The Commission is currently working on the implementation of an information-exchange system to prevent double voting and has also recently submitted a proposal for a regulation COM(2003) 77 . on the status and funding of European political parties, the aim of which is to establish in a permanent and transparent manner a statute for European political parties in accordance with minimum standards of democratic conduct:
– Euroopan parlamentin tarkistamismekanismi, joka koskee eurooppalaisen poliittisen puolueen demokraattisuutta
- mechanism for verification by the EP of the democratic nature of a European political party,
– puolueen tai poliittisten puolueiden liiton on toimittava ainakin kolmessa valtiossa
- the party or alliance of parties must be present in at least three countries,
– kiinteämääräiseen 15 prosentin perusosuuteen perustuva yhteisön määrärahojen jako, johon lisätään rahoitus, joka perustuu valittujen kansanedustajien määrään (85 prosenttia).
- breakdown of EU funding on the basis of a 15% flat rate, to which is added an amount based on the number of elected representatives (85%).
Äänioikeus ja vaalikelpoisuus kunnallisvaaleissa (40 artikla)
Right to vote and to stand as a candidate at municipal elections (Article 40)
Katso 39 artikla.
See Article 39.
– Unionin kansalaiset
- as regards Community nationals
Kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevan direktiivin 94/80/EY soveltamisesta toukokuussa 2002 annetun komission kertomuksen mukaan äänioikeutta kunnallisvaaleissa käyttää noin 4 miljoonaa unionin asukasta.
According to the report drawn up by the Commission in May 2002 on the application of Directive 94/80/EC laying down detailed arrangements for the exercise of the right to vote and stand as a candidate in municipal elections, 4 million Community nationals are eligible to do so.
Käytännössä vaaliluetteloon merkittyjä oli kuitenkin vain 26,7 prosenttia (Kreikassa ja Portugalissa 9 prosenttia), ja myös kansalaisten äänestysvilkkaus oli Saksaa ja Irlantia lukuun ottamatta erittäin heikko.
However, in practice, only 26.7% of that number actually registered (in Greece and Portugal, 9%), and turnout was also very low (except in Germany and Ireland).
Komission mukaan syynä oli kansalaisten keskuudessa tehtyjen tiedotuskampanjoiden tehottomuus.
The Commission blames this low turnout on the inadequacy of the information campaigns which the Member States directly targeted at the people concerned.