natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Geenitutkimus on tutkimuksen kuudetta puiteohjelmaa koskevan päätösehdotuksen tärkein aihealue: "Tällä alalla toteutettujen toimien tavoitteena on auttaa yhtenäisen tutkimustyön avulla Eurooppaa hyödyntämään elävien organismien genomin selvittämisessä saavutettujen läpimurtojen tuloksia etenkin kansanterveyden ja kansalaisten hyväksi sekä vahvistaa Euroopan bioteknologia-alan kilpailukykyä."
Genomics is the first priority set out in the proposal for a decision on the sixth framework programme.
Genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia, Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo: Ihmisen genomin ja malliorganismien (eläinten, kasvien ja mikro-organismien) genomien analyysiin perustuvat "postgenomiset" tutkimukset johtanevat moniin sovelluksiin useilla sektoreilla, ja erityisesti sellaisten uusien diagnoosivälineiden ja uusien hoitotapojen kehittämiseen, jotka auttavat nykyisellään hallitsemattomien sairauksien vastaisessa taistelussa ja joilla on myös huomattavaa markkinapotentiaalia.
‘The activities in this area are intended to help Europe exploit, by means of an integrated research effort, breakthroughs achieved in decoding the genomes of living organisms, more particularly for the benefit of public health and citizens and to increase the competitiveness of the European biotechnology industry’ Genomics and biotechnology for health – Justification of the effort and European added value: ‘Post-genomic’ research based on analysis of the human genome and genomes of model (animal, plant and microbial) organisms, will culminate in numerous applications in various sectors, and notably in the development of new diagnostic tools and new treatments capable of helping to combat diseases that are not at present under control, offering major potential markets.
Tällaiseen tutkimukseen tarvitaan kuitenkin paljon pitkäaikaista rahoitusta.
However, this work requires considerable and sustained financial outlay.
Yhdysvalloissa julkinen ja yksityinen postgenominen tutkimus kasvaa vakaasti: siihen käytetään nykyään lähes kaksi miljardia dollaria julkisia varoja vuodessa, suurin osa tästä NIH:iden 28 (joiden kokonaistalousarvio kasvaa 14,4 prosenttia vuonna 2001) välityksellä, ja lisäksi kaksinkertainen määrä teollisuuden investointeja.
In the United States, public and private spending on post-genomic research is rising steadily and significantly: nearly 2 billion dollars of public-sector funding per annum, essentially managed by the NIH (the total budget for which will increase by 14.4% in 2001) and twice as much industrial funding.
Eurooppalainen tutkimustoiminta on nykyisellään paljon vaatimattomampaa ja hajanaisempaa.
Europe’s spending on research is at present much lower and less coherent.
Useat jäsenvaltiot ovat nyt aloittaneet postgenomista tutkimusta käsitteleviä tutkimusohjelmia, ja tämä on ratkaiseva askel oikeaan suuntaan.
The launching of publicly funded research programmes on post-genome research in several Member States is a big step in the right direction.
Jotta unioni voisi parantaa asemaansa tällä alalla ja hyödyntää täysimittaisesti odotetun edistyksen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset, investointeja on lisättävä jyrkästi ja Euroopassa tehty tutkimustoiminta on yhdennettävä johdonmukaiseksi työksi.
To enable the EU to improve its position in this area and benefit fully from the economic and social spin-offs of the expected developments, it is necessary both to increase investment significantly and integrate the research activities conducted in Europe within a coherent effort.
– Funktionaalisen genomitutkimuksen perustiedot ja perusvälineet; geenien ilmentyminen ja proteomiikka; rakenteellinen genomiikka; vertaileva genomitutkimus ja väestögenetiikka; bioinformatiikka;
– Fundamental knowledge and basic tools for functional genomics: gene expression and proteomics; structural genomics; comparative genomics and population genetics; bioinformatics;
– Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen terveysalan bioteknologiassa: teknologiset alustat uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitovälineiden kehittämistä varten; tuki genomiikka-alalle perustettavien uusien yritysten innovatiiviselle tutkimustoiminnalle;
– Application of knowledge and technologies in the field of genomics and biotechnology for health: technological platforms for the development of new diagnostic, prevention and therapeutic tools; support for innovative research in genomics start-up companies;
– Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen lääketieteeseen seuraavilla aloilla: syöpä, hermostoa rappeuttavat sairaudet, sydän- ja verisuonitaudit ja harvinaiset sairaudet; lääkeresistenssin vastainen taistelu; ihmisen kehityksen ja vanhenemisprosessin tutkimus sekä aivotutkimus.
– Application of medical genomics knowledge and technologies in the following fields: combating cancer, degenerative diseases of the nervous system, cardiovascular diseases and rare diseases; combating resistance to drugs; studying human development, the brain and the ageing process.
Kolmen köyhyyteen sidoksissa olevan tartuntataudin (aidsin, malarian ja tuberkuloosin) vastaisessa taistelussa käytetään laajempaa lähestymistapaa, ja ne ovat painopisteenä Euroopan unionin tasolla ja kansainvälisesti.
A broader approach will be pursued with regard to combating the three poverty-linked infectious diseases (Aids, malaria and tuberculosis) which have priority in terms of disease control at EU and international level. .
Tutkimuksen viidennen puiteohjelman 7 artiklassa määrätään: "Kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita, eläinten hyvinvointia koskevat yhteisön lainsäädännön mukaiset vaatimukset mukaan lukien."
Article 7 of the Decision concerning the fifth framework programme states that ‘All research activities conducted pursuant to the fifth framework programme shall be carried out in compliance with fundamental ethical principles, including animal welfare requirements, in conformity with Community law’.
Näin ollen on tarpeen ottaa huomioon tiedon ja tekniikan kehityksen sekä niiden sovellusten eettiset näkökohdat ja toteuttaa tutkimustoimintaa eettisiä perusperiaatteita sekä yksityisyyttä kunnioittaen.
The ethical aspects of increasing in knowledge, technological advances, therefore need to be taken into account, and research activities conducted without infringing fundamental ethical principles and the protection of privacy.
Kuudetta puiteohjelmaa koskevan päätösehdotuksen 3 artiklassa sanotaan: "Kaikki puiteohjelmaan 2002–2006 kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava eettisten perusperiaatteiden mukaisesti."
Article 3 of the proposal concerning the sixth framework stipulates that ‘All the research activities carried out under the framework programme 2002-2006 must be carried out in compliance with fundamental ethical principles’.
Nykyisessä viidennessä tutkimuksen puiteohjelmassa kieltäydytään rahoittamasta tietyntyyppistä tutkimusta tyypillisten eettisten syiden takia: tällaisia ovat mm. kloonaustekniikoiden (jäljentämis- tai hoitotarkoituksessa) tutkimus ja sukusoluhoitoa ja ituratojen muuttamista koskeva tutkimus.
Under the current fifth research framework programme certain types of research may not be financed, for essentially ethical reasons.
On syytä korostaa, että komissiossa on käytössä erikoisesti tutkimuksen puiteohjelmassa käytetty menetelmä, jonka tarkoituksena on tietyntyyppisen tutkimuksen eettinen arviointi.
This applies to research into cloning techniques (for reproductive or therapeutic purposes) or relating to germinal line therapy or modification of the germ line.
Ethical review under the quality of life programme – Euroopan komissio – tutkimuksen PO – tammikuu 2000.
The Commission has developed a procedure for the purposes of the research framework programme for assessing particular types of research from the ethical point of view Ethical review under the quality of life programme, European Commission, Research DG, January 2000. .
Kansalaiset ja "hallinto" eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa
Citizens and governance in the European knowledge society
Tieteen ja yhteiskunnan välinen suhde on paradoksaalinen: toisaalta tieteelle asetetaan korkeita odotuksia ja toisaalta siihen suhtaudutaan kielteisesti.
The relationship between science and society has taken a paradoxical turn, since it is finding expression on the one hand in high expectations and, on the other, a degree of hostility.
Miten nämä näkemykset ovat yhteen sovitettavissa?
How can the two be reconciled?
Keskustelu on avoin monille kysymyksille, jotka koskevat tiedon ja teknologian kehityksen eettis-sosiaalisia seurauksia sekä ehtoja, joiden perusteella alan perusvalintoja tehdään tai jätetään tekemättä).
The debate has given rise to a number of questions about the ethical and social consequences of progress in knowledge and technology and the conditions under which the fundamental decisions are taken (or not taken).
Tutkimuspoliitikkojen on kuitenkin perustuttava määriteltyihin periaatteisiin tarkoin sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
Research policy must be based on principles determined in the light of specific goals.
Komissio on käsitellyt kysymystä hiljattain laatimassaan valmisteluasiakirjassa, jossa pohditaan tieteen, yhteiskunnan ja kansalaisten välisiä suhteita Tiede, yhteiskunta ja kansalaiset Euroopassa – Euroopan komissio – valmisteluasiakirja SEC(2000) 1973. sekä kysymyksiä, jotka herättävät huolta kansalaisissa ja poliittisissa päättäjissä: miten tutkimuspolitiikat voitaisiin suunnata palvelemaan yhteiskunnan todellisia tavoitteita?
The Commission has spelt out the issues in a recent working document that raises the problems underlying the relationship between science, society, and citizens Science, society, and citizens in Europe, European Commission, working document SEC(2000) 1973. , which are prompting anxieties among citizens and political decision-makers.
Miten riskinhallinta olisi hoidettavissa?
How can research policies be founded on the real aims of society?
Miten vahvistetaan tiedeyhteisön ja yhteiskunnan toimijoiden välistä vuoropuhelua?
How can the dialogue between science and society be intensified?
Aloitteet, joihin on ryhdyttävä:
Steps to be taken :
– eettisiä kysymyksiä käsittelevien nykyisten komiteoiden välisten yhteyksien organisoinnin vahvistaminen jäsenvaltioissa ja Euroopassa;
– contacts between the ethics committees established at national and European level need to be placed on a more organised footing;
– tieteiden etiikkaa koskevan tutkimuksen koordinoinnin vahvistaminen;
– research on the ethics of science needs to be coordinated more closely;
– tutkimushankkeiden eettisessä arvioinnissa käytettävien arviointiperusteiden yhdenmukaisuuden lisääminen;
– the criteria for ethical assessment of research projects need to be standardised to a greater extent;
– Euroopan neuvoston ja unionin lainsäädäntötyön lähentäminen.
– the legislative activities of the Council of Europe and the Union need to move closer together.
Kaikenlainen kehitys riippuu voimien yhdistämisestä sekä tiiviistä yhteistyöstä jäsenvaltioiden välillä ja unionin kanssa.
If any progress is to be achieved, strengths will have to be pooled, and the Member States must work in close collaboration with one another and with the Union.
Tutkimuksen kuudes puiteohjelma on määrä hyväksyä vuoden 2002 ensimmäisen puolen vuoden aikana.
The sixth research framework programme is due to be adopted by the end of the first half of 2002.
Kyse on uudenlaisesta puiteohjelmasta, jossa keskitytään sellaisille tutkimuksen ensisijaisille aloille, joilla unionin toimet voivat tuoda entistä suurempaa lisäarvoa kansallisiin politiikkoihin.
The programme is based on a new approach confined to priority research areas in which Union action can bring the greatest measure of value added to national policies.
Seuraavassa esitetään lyhyesti muutamia otsikoituja pohdinnan aiheita, jotka voivat virittää keskustelua kaikkien asianomaisten kanssa ja välillä sekä yhteiskunnan kanssa unionin toiminnasta, jonka tarkoitus on tuoda todellista lisäarvoa ihmisen perimää koskeviin kansallisiin politiikkoihin ja toimia jopa eurooppalaisena mallina kansainvälisesti.
The points below, relating to the matters discussed above, summarise some avenues to explore to help foster discussion with and among all those active in the field and with civil society on Union action seeking to provide genuine value added in relation to the national policies on human genetics, which might even be put forward as a European model in the international context.
Komissio käynnisti ihmisgenetiikkaa ja sen hyödyntämistä Euroopassa koskevan julkisen vuoropuhelun biotieteitä käsittelevän korkean tason työryhmän kanssa 6. ja 7. marraskuussa 2000 järjestetyssä kokouksessa aiheesta Genetiikka ja Euroopan tulevaisuus.
The Commission launched a public debate on human genetics by holding a conference on 6 and 7 November 2000 entitled ‘Genetics and Europe’s future’, in collaboration with the high-level working party on the life sciences.
Euroopan parlamentti aikoo järjestää kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa laajamittaisen tilaisuuden 9. ja 10. heinäkuuta.
The EP will be holding a large conference on 9 and 10 July, to be attended by civil society.
Oikeudellinen kehys ja sääntelypuitteet
Legal and regulatory framework
– Pyydetään etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausuntoa ihmisgenetiikasta ja etenkin geenianalyyseista; 1 Tämä työryhmä on antanut useita lausuntoja ihmisgenetiikasta ja geenitekniikasta (esim. lausunnon nro 4 geeniterapiasta, lausunnon nro 6 sikiödiagnostiikasta, lausunnon nro 8 ihmisestä peräisin oleviin elimiin liittyvien keksintöjen patentoitavuudesta sekä lausunnon nro 15 ihmisten alkusoluja koskevan tutkimuksen ja niiden hyödyntämisen eettisistä näkökohdista.
– The European Ethics Group should be asked for its opinion on human genetics and genetic testing in particular The European group has published several opinions on human genetics and genetic engineering (for example opinions No 4 on gene therapy, No 6 on antenatal diagnosis, No 8 on patenting inventions concerning elements of human origin, and No 15 on the ethical aspects of human stem cell research and use). ;
– Euroopan unionissa luodaan eettiset linjaukset ihmisgenetiikasta ja geenien käytöstä läheisessä yhteistyössä etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän sekä biotieteitä käsittelevän korkean tason työryhmän kanssa sekä otetaan huomioon Euroopan neuvoston työ ihmisgenetiikkaa koskevan pöytäkirjan valmistelussa;
– Union-wide ethical guidelines should be laid down on human genetics and implemented in close collaboration with the European Ethics Group and the high-level working party on the life sciences, taking into account the work being carried out in the Council of Europe to draw up the protocol on human genetics;
– Luodaan uusien biolääkkeiden ja geenianalyysien kehittämistä, kokeilua ja hyväksymistä koskevat EU:n sääntelypuitteet;
– An EU regulatory framework should be laid down to govern the development, trials, and approval of new biomedicines, including genetic testing ;
– Tuetaan sellaisten puitteiden luomista, joilla voidaan edistää genomiin liittyviä innovaatioita esimerkiksi helpottamalla riskipääoman saantia ja edistämällä yritystoimintaa ja tekniikoiden siirtoa.
– A climate should be established to help foster innovation regarding the genome , for example by facilitating access to venture capital and promoting entrepreneurship and technology transfer.
Tutkimuksen taloudellinen tukeminen
Financial support for research
– Tuetaan yliopistotutkijoiden, lääkärien, biotekniikan edustajien, yrittäjien ja yleisesti teollisuuden edustajien välistä yhteistyötä genomia koskevien tietojen käyttökelpoisuuden määrittämisessä ja uusien lääkehoitojen kehittämisessä;
– Cooperation among university researchers, doctors, the biotechnologies, entrepreneurs, and industry in general should be supported with a view to identifying the role of genome data and developing new medical treatments;
– Tuetaan ihmisgenetiikkaa koskevan alustavan lainsäädännön tutkimusta, määritellään laadunarvioinnin ja geenianalyysien laadunvarmistuksen vaatimukset;
– Support should be granted to prenormative research relating to human genetics, including, for example, quality assessment standards and quality guarantees for genetic testing ;
– Edistetään lainsäätäjien oikea-aikaista ja aktiivista osallistumista luomalla uusien biolääketieteellisten keksintöjen testausohjelmia;
– Standard-setters should be enabled to play an active role at the right time, and, to that end, forums established to consider new biomedical developments ;
– Luodaan keskitettyjä tiedotusjärjestelmiä ja/tai laaditaan yhteistä tiedotusmateriaalia, kuten uusia biolääkkeitä koskevien tietojen sekä lääkkeiden testausta ja hyväksyntää koskevien kliinisten tietojen (joissa kiinnitetään huomiota esim. kielteisiin reaktioihin) rekisteröintijärjestelmä , lääkegenetiikkaa koskevien tietojen vertailujärjestelmä (jossa voidaan verrata toisiinsa lääkkeiden geneettisiä ominaisuuksia ja yksilöiden reagointia lääkkeisiin), potilastietopankkeja tai kudospankkeja;
– Centralised information and/or common material systems should be set up, one example being registration of data on new biomedicines , including clinical trial data and information on subsequent approval (for instance comments on adverse reactions), comparison with pharmacogenetic data (correlating genetic specificity with individual reactions to drugs), patient databanks, or central tissue banks;
– Tuetaan ihmisgenetiikkaan liittyvien eettisten, sosiaalisten, oikeudellisten ja taloudellisten kysymysten tutkimusta;
– Support should be granted for research into the ethical, social, legal and economic issues associated with human genetics ;
– Tuetaan sellaisten aloitteiden tekemistä, joiden tarkoituksena on edistää biotieteiden sovelluksia koskevaa uudenlaista konsensusta siten, että biotieteitä koskevia tietoja levitetään tiedotusvälineillä kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi;
– Support should be provided with a view to moving towards a new consensus on life science applications by popularising the life sciences in the media and increasing public understanding;
– Tuetaan integroitua ja poikkitieteellistä koulutusta .
– Multidisciplinary training and education should be promoted .
Opetuksen ja koulutuksen vahvistaminen huipputeknologioiden (esim. farmakogenomiikan, bioinformatiikan, nanobiotekniikan) alalla sekä biolääketieteen/kehitystyön/hallinnon tutkimusta koskevien integroitujen opetus- ja koulutusohjelmien luominen yliopistojen ja teollisuuden kansainvälisellä yhteistyöllä voivat tarjota mahdollisuuksia yliopistoille, teollisuudelle ja yhteiskunnalle sitä mukaa, kun genotyyppianalyysien, diagnoosien ja hoitojen integrointi lisääntyy.
Increased education and training in advanced technologies (such as pharmacogenetics, biocomputing, and nano-biotechnologies) and integrated biomedical research/development/management education and training programmes, based on international cooperation between universities and industry, will afford opportunities for universities, industry, and society as genotypic analysis, diagnosis, and therapy become increasingly more integrated.
Liite I
Annex I
Väliaikaisen valiokunnan työohjelma 1 Koordinaattoreiden 15. maaliskuuta 2001 hyväksymässä muodossa.
Work programme of the temporary committee As agreed by the coordinators on 15 March 2001.
Aihe: valiokunnan puheenjohtajiston ja lausuntojen valmistelijoiden valinta
Topic: Election of Committee Bureau and Draftsman
ASIANTUNTIJOIDEN KUULEMINEN 2 Luvan antaja EP:n puhemiehistö, päätös tehty 1. maaliskuuta 2001.
HEARING OF EXPERTS Authorised by EP Bureau, decision of 1 March 2001.
30. tammikuuta 2001, aamu, Bryssel
30 January 2001 , morning, Brussels
Aihe: etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän ja biotieteitä käsittelevän korkean tason työryhmän toiminta
Topic: Activities of the European Group on Ethics (EGE) and the High Level
– Derek Burke, biotieteitä käsittelevän korkean tason työryhmän jäsen
Group of Life Sciences (HLGLS)
– Noëlle Lenoir, etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän puheenjohtaja
- Mr Derek BURKE, Member of HLGLS - Mrs Noëlle LENOIR, President of EGE
13. helmikuuta 2001, iltapäivä, Strasbourg
13 February 2001 , afternoon, Strasbourg
Aihe: potilaat ja potilasjärjestöt
Topic: Patients and Patient Organisations
– Luca Coscioni (Italian amyotrofinen lateraaliskleroosi -tautiyhdistyksen edustaja)
- Mr Luca COSCIONI (Representative of the Italian Association of lateral
13. maaliskuuta 2001, iltapäivä, Strasbourg
13 March 2001 , afternoon, Strasbourg
Aihe: ihmisen genomin kartoitus ja sekvensointi (myös väestögenetiikan hyödyntäminen)
Topic : Mapping and Sequencing the Human Genome (including the uses of
26. maaliskuuta 2001, iltapäivä, Bryssel
26 March 2001, afternoon, Brussels
Aihe: synnytyksen jälkeinen geenitestaus (tieteelliset, lääketieteelliset, eettiset, oikeudelliset ja psykologiset näkökohdat)
Topic : Postnatal Genetic Testing (scientific, medical, ethical, legal and
– Professori Jean-Louis Mandel (IGMBC, Ranska)
psychological aspects)
27. maaliskuuta 2001, aamu, Bryssel
27 March 2001 , morning, Brussels
Aihe: synnytyksen jälkeinen geenitestaus ja avustettu lisääntyminen (tieteelliset, lääketieteelliset, eettiset, oikeudelliset ja psykologiset näkökohdat)
Topic: Prenatal Genetic Testing and Assisted Reproduction (scientific, medical,
26. huhtikuuta 2001, aamu ja iltapäivä, Bryssel
26 April 2001 , morning and afternoon, Brussels
Aihe: Genetiikka ja lääketiede
Topic: Genetics and Medicine
Osa 1: Sikiöihin ja kloonaukseen liittyvä tutkimus (tieteelliset, eettiset, sosiaaliset, lääketieteelliset, oikeudelliset ja psykologiset näkökohdat)
Part 1: Research involving Embryos and Cloning (scientific, ethical, social, medical, legal and psychological aspects)
– Professori Cinzia Caporale (bioetiikan ja ympäristöalan opetuksen professori, Siena, Italia)
- Prof. Cinzia CAPORALE (Prof. of Bioethics and Education in Environment, Sienna,
Osa 2: Genetiikan käyttö lääketieteessä (tieteelliset, eettiset, taloudelliset, oikeudelliset, sosiaaliset, lääketieteelliset ja psykologiset näkökohdat)
Part 2: The Use of Genetics in Medicine (scientific, ethical, economic, legal, social, medical and psychological aspects)
15. toukokuuta 2001, iltapäivä, Strasbourg
15 May 2001 , afternoon, Strasbourg
Aihe: Geneettisen tiedon käyttö
Topic: The Use of Genetic Information
– Lars Reuter (Århusin yliopiston bioetiikan keskuksen tutkijaprofessori, Tanska)
- Prof. Lars REUTER (Centre of Bioethics, University of Arhus, Denmark)
31. toukokuuta 2001, iltapäivä klo 14.30–18.00, Bryssel
31 May 2001 , afternoon, 14.30 – 18.00, Brussels
18. kesäkuuta 2001, iltapäivä, ja 19. kesäkuuta 2001, aamu, Bryssel
18 June 2001, afternoon and 19 June 2001, morning, Brussels
9. heinäkuuta 2001, iltapäivä, ja 10. heinäkuuta 2001, aamu, Bryssel
9 July 2001, afternoon and 10 July 2001, morning, Brussels
Aihe: Eturyhmien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kuuleminen
Topic: Hearing of Representatives of Interest Groups and Civil Society
Liite II
Annex II
Ihmisarvon loukkaamattomuus
Inviolability of human dignity
Maailmanlaajuinen julistus ihmisen genomista ja ihmisoikeuksista (UNESCO – YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö, 1997)
Universal Declaration on the Human Genome and Human Rights (Unesco – United Nations Educational, Scientific, and Cultural Organisation) (1997)
1 artikla — Ihmisarvo ja ihmisen genomi
Article 1 - Human Dignity and Human Genome
Ihmisen genomin taustalla voidaan nähdä ihmiskunnan kaikkien jäsenten ainutlaatuisuus sekä heidän loukkaamattoman ihmisarvonsa ja moninaisuutensa tunnustaminen.
The human genome underlies the fundamental utility of all members of the human family as well as the recognition of their inherent dignity and diversity.
Ihmisen genomi on symbolisessa mielessä koko ihmiskunnan perintöä.
In a symbolic sense, it is the heritage of humanity.
2 artikla — Ihmisarvo ja ihmisen genomi
Article 2 - Human Dignity and Human Genome