natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Laekenin huippukokouksessa joulukuussa 2001 vahvistettiin arvio, että Viro, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakian tasavalta, Slovenia, Tšekin tasavalta, Unkari ja Kypros voisivat olla valmiita liittymään, mikäli neuvottelujen tahti jatkuu nykyisellään.
Finally, the Laeken European Council held in December 2001 confirmed this prospect of accession with respect to Estonia, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, the Slovak Republic, Slovenia, the Czech Republic, Hungary and Cyprus, provided that the current pace of negotiations was maintained.
Vuosi 2002 on siis ratkaiseva näiden maiden jäsenyysneuvotteluille.
2002 will, therefore, be a decisive year in the negotiations with the countries referred to above.
Komissio hyväksyi 30. tammikuuta 2002 laajentumisen rahoitusta aluepolitiikan ja maatalouden aloilla koskevat ehdotukset sekä sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen ensimmäisen seurantakertomuksen.
On 30 January 2002, the Commission adopted, firstly, its proposals for the financing of enlargement in the fields of regional policy and agriculture and, secondly, the First progress report relating to the report on economic and social cohesion.
Nämä ajankohdat ovat ehdokasvaltioiden kannalta erittäin merkittäviä, sillä ehdokasvaltioiden 56 alueesta vain neljän BKT asukasta kohti on yli 75 prosenttia EU:n nykyisestä keskiarvosta Eurostat-lehdistötiedote 13/2002, 29. tammikuuta 2002. ; lisäksi maatalous on unionin talousarvion kannalta kaikkein tärkein politiikan ala.
The figures set out therein are of overwhelming importance for the applicant countries, since, out of the 56 regions in the applicant countries, just four regions attain a per capita GDP equal to 75% of the current EU average Eurostat press release 13/2002, 29 January 2002. and since agricultural policy is the Union policy which takes the largest share of the budget.
Näiden politiikan alojen rahoittamista koskevilla komission ehdotuksilla on siksi perusluonteinen merkitys pyrkimyksille lujittaa jäsenten välistä yhteenkuuluvuutta unionissa, jonka alueelliset erot kaksinkertaistuvat seurantakertomuksen mukaan tulevaisuudessa, sekä pyrkimyksille asettaa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamistoimet tärkeysjärjestyksessä entistä korkeammalle.
The Commission’s proposals for the financing of both of these policy areas are therefore of fundamental significance if cohesion is to guaranteed between the Member States of a future Union of this nature with regional disparities which, according to the First progress report, will double, and if even greater priority is to be given to the efforts to achieve economic and social cohesion.
Komission esittämät luvut, jotka koskevat rakennepolitiikan alalla Berliinin sopimuksen kolmea viimeistä vuotta 2004–2006, sisällytetään nyt yksittäisten ehdokasvaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen neuvottelukantoihin, ja näin neuvottelut voidaan todennäköisesti saattaa päätökseen tämän vuoden loppuun mennessä.
The figures put forward by the Commission which, in the area of structural policy, relate to 2004-2006, the remaining three years of the Berlin Package, will now be incorporated in the negotiating positions with the individual applicant countries and, subsequently, make it possible for the negotiations to be concluded by the end of this year.
Tuleva laajentuminen asettaa Euroopan unionin ja ehdokasvaltioiden lisäksi haasteen myös ehdokasvaltioita reunustaville alueille, joilla laajentumisen vaikutukset tuntuvat välittömimmin.
However much the forthcoming enlargement represents a challenge to the European Union and to the applicant countries, it is, in particular, also a challenge to the regions which will experience this enlargement most directly: the regions bordering on the applicant countries.
Rajaseutualueiden tilanne
The situation in the border regions
Komission tiedonannon määritelmää sovellettaessa päädytään 23 rajaseutualueeseen, joiden asukasluku on 33 miljoonaa.
The definition used by the Commission in its communication leads to the designation of 23 border regions with a population of 33 million.
Kaksi raja-aluetta sijaitsee Suomessa, kahdeksan Saksassa, kuusi Itävallassa, kaksi Italiassa ja viisi Kreikassa.
Of that number, two are in Finland, eight in Germany, six in Austria, two in Italy and five in Greece.
23 raja-alueen joukossa on kaksi tiheään asuttua pääkaupunkialuetta (Berliini ja Wien) ja yksi pääkaupunkiseutualue (Helsinki).
Among the 23 border regions are two densely populated capital city areas (Berlin and Vienna) and one area surrounding a capital city (Helsinki).
Tulotason, työmarkkinoiden dynamiikan, infrastruktuurin ja inhimillisen pääoman osalta nämä alueet ovat luonteeltaan hyvin erilaisia.
In general terms, the regions concerned are very heterogeneous in terms of income, labour market dynamics, infrastructure and human resources.
EU:n sisäisessä vertailussa taloudellinen tilanne on kaikkein vaikein Kreikan manneralueilla, Kreikan saaristoalueet ja Itä-Saksan osavaltiot kuuluvat taantuviin alueisiin, muut alueet ovat sen sijaan suhteellisen hyvin kehittyneitä.
In comparative EU terms, the regions on the Greek mainland are in the most difficult situation economically, the Greek island regions and the East German Länder the most backward, and the remaining regions relatively well developed.
Nykyisen EU:n ulkorajoilla sijaitsevien alueiden kannalta nykyinen tilanne ei ole kuitenkaan yhtä huolestuttava kuin laajentumisen mahdolliset vaikutukset.
It is, however, not so much the current situation which gives rise to most concern but rather the possible impact of an enlargement on these regions which currently lie directly at the EU’s external borders The adjacent regions in the applicant countries have an altogether lower per capita GDP in purchasing power parity.
Ehdokasvaltioiden rajaseutualueiden ostovoimakorjattu BKT henkeä kohti on hyvin alhainen, ja niiden elin- sekä työkustannukset ovat olennaisesti pienemmät.
Above all, the cost of living and labour costs are appreciably lower in those regions.
EU:n nykyisellä ulkorajalla on siis unionissa ennen kokemattoman elintasokuilu, jossa elintasoerot ovat tutkimuksista ja vertailuperusteista riippuen jopa kymmenkertaiset.
There is, therefore, at the current external frontiers, a prosperity gap with a ratio of as much as ten to one (i.e. on a scale unknown within the EU), depending on the study and parameters selected.
Itä-Euroopan valtioiden jäsenyyden jälkeistä muutto- ja työmatkaliikennehalukkuutta on kuitenkin mahdotonta arvioida luotettavasti monista tätä koskevista selvityksistä huolimatta.
However, the readiness of people to migrate or commute after enlargement to include the countries of Central and Eastern Europe remains ultimately imponderable, despite the number of studies carried out in this field.
Ennusteiden epäluotettavuus ja tulevan laajentumisen vaikutukset ovat saaneet rajaseutualueet liikkeelle ja vaatimaan, että niiden tilanteeseen kiinnitetään erityistä huomiota laajentumisprosessin kuluessa.
The imponderability of the predictions and the potential impact of the forthcoming enlargement have prompted the regions to take action and to call for special consideration to be given to their situation as part of the enlargement process.
Alueet ja tilanteesta erityisesti kärsivät jäsenvaltiot ovat esittäneet kahdensuuntaisia vaatimuksia: ensinnäkin on vaadittu laajentumisen vaikutusten lievittämistä tietyillä aloilla siirtymäkausien avulla (tämä koskee erityisesti palvelujen tarjoamisen vapautta ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta) ja toiseksi rajaseutualueiden taloudellista tukemista laajentumista valmistelevien erityisohjelmien avulla.
The demands drawn up by the regions and by the most affected Member States point fundamentally in two directions: on the one hand, they want enlargement to be mitigated by transitional periods in some fields (with particular regard to freedom to provide services and the free movement of workers) and, on the other, they want economic support for the border regions to be provided by a programme specially drawn up in preparation for enlargement.
EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot ovat myös paneutuneet näihin asioihin, joskaan ei aina siinä määrin kuin rajaseutualueet olisivat halunneet.
The institutions and the Member States of the EU have also accepted this view of the situation, although not always to the extent hoped for by the border regions.
Ehdotetut toimet ja talousarvion määrärahat
The proposed measures and the issue of the endowment
Nizzan Eurooppa-neuvosto kehotti joulukuussa 2000 komissiota ehdottamaan ohjelmaa raja-alueiden taloudellisen kilpailukyvyn lujittamiseksi.
In December 2000, the Nice European Council called on the Commission to propose a programme to strengthen the competitiveness of the border regions.
Komissio vastasi pyyntöön heinäkuussa 2001 esittämällään rajaseututoimintaa koskevalla tiedonannolla, jota on käytetty tämän mietinnön perustana.
The Commission complied with that request by submitting the Communication on the border regions ( COM(2001) 437 ), dated 25 July 2001, which serves as the basis for this report.
Komission ehdottama toimintasuunnitelma käsittää laajan toimenpideluettelon ja 195 miljoonan euron lisätuet, joista 150 miljoonaa euroa on tarkoitus käyttää Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvään liikenteen infrastruktuurin kehittämiseen.
The action plan proposed by the Commission includes a broad catalogue of measures and additional aid totalling EUR 195 m, of which EUR 150 m is assigned to the expansion of the transport infrastructure as part of the trans-European networks.
Ehdotettuihin toimiin kuuluu rajat ylittävä yhteistyö (Interreg-Phare-CBC), pk-yritysten tuet, EIP erityisohjelma ympäristö- ja liikennehankkeita varten, nuoriso-ohjelman ylimääräinen yhteisön tuki sekä valtiontukien ja maaseudun kehittämisohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien täysimittainen hyödyntäminen.
The proposed measures cover cross-border cooperation (INTERREG-PHARE-CBC), aid for small and medium-sized undertakings, a special EIB programme to support investment in environmental and transport projects, the allocation of additional appropriations to the YOUTH programme and full use of all the opportunities provided by state aid and rural development programmes.
Toimintasuunnitelman hyväksymisestä kiisteltiin vilkkaasti jo sen valmisteluvaiheessa, ja hyväksymisen jälkeen siihen on suhtauduttu kyseisillä alueilla lähes poikkeuksetta kielteisesti.
The period before adoption of this action programme was marked by lively disputes, and its adoption was received with virtually total opposition from the regions concerned.
Erityisesti talousarvioon varattuja määrärahoja on arvosteltu oikeutetusti täysin riittämättömiksi.
In particular, the endowment of the programme was – and still is – rightly criticised as being totally inadequate.
Komissio on puolustautunut sillä perusteella, että erityisesti nettomaksajat Saksa ja Itävalta ovat kieltäytyneet antamasta lisävaroja ohjelman käyttöön, mutta tämä perustelu ei ole tyydyttänyt raja-alueiden edustajia.
Although the Commission argued that the two major net contributors, Germany and Austria, had refused to provide more funds for the programme, that argument cut no ice with the border regions involved.
Tämä pieni osavoitto on tosin hyvitys alueille, joilla laajentumisen vaikutukset tuntuvat välittömästi, mutta koska toimintasuunnitelmaan osoitetut varat jäävät kaikesta huolimatta erittäin niukoiksi, voitto tuntuu kyseisillä alueilla pikemminkin pisaralta valtameressä.
This small tactical victory may provide satisfaction for the border regions directly affected by enlargement, but, given the overall meagre endowment of the action programme for the border regions, it is no more than a drop in the ocean.
Mietinnön laatija pitää komission tiedonannossa ehdotettua lähestymistapaa periaatteessa oikeana.
Your rapporteur considers that the approach set out in the Commission communication is fundamentally sound.
Toimintasuunnitelma koskee laajalti eri aloja, ja siinä otetaan huomioon heikossa asemassa olevien rajaseutualueiden tärkeimmät ongelmat.
The action programme is wide-ranging and seeks to address the major problems of the structurally weak regions.
Ohjelman painopisteiden asettelussa on tosin puutteita siihen osoitettujen kokonaismäärärahojen niukkuuden vuoksi.
However, the weighting within the action programme is skewed because the endowment is generally inadequate.
Koska uusien ja vanhojen EU:n jäsenvaltioiden välisen liikennemäärän arvioidaan kaksinkertaistuvan, painopisteen asettamista liikenteen infrastruktuuriin on pidettävä periaatteessa oikeana.
Given an estimated doubling of traffic between the old and new Member States, concentration on the transport infrastructure is basically correct.
Uusien jäsenvaltioiden yhteyksiin tarkoitetut Euroopan laajuisten verkkojen liikennekäytävät eivät hyödytä ainoastaan kyseisiä alueita, vaan ne ovat erittäin merkittäviä myös koko Euroopan edun kannalta.
However, the TEN corridors envisaged as links to the applicant countries will not only be of use to the regions involved, they are also of paramount importance from a pan-European point of view.
Tärkeään pk-yritysten tukeen on kokonaismäärärahoiltaan erittäin niukassa toimintasuunnitelmassa varattu selvästi aivan liian vähän määrärahoja.
However, aid for SMUs, which is of vital importance, receives very short shrift in the overall underfunded programme.
Määrärahojen lisäystä olisi siksi käytettävä tämän puutteen korvaamiseen.
The increase in appropriations should, therefore, serve to redress the balance.
Pk-yritysten tuki on lisäksi sisällytettävä otsakkeen 3 budjettikohtaan vielä vuoden 2003 jälkeenkin.
In addition, aid for SMUs should continue to be covered via a separate item under Heading 3, even after 2003.
Tehokas yritysten sijoittautumista tukeva politiikka on erittäin merkittävää teknologisesti edistyneillä ja inhimillisestä pääomasta riippuvaisilla aloilla, joille laajentumisen vaikutukset ovat pääsääntöisesti myönteisiä.
An effective company location policy will be crucial in the labour-intensive, high-tech sectors, in other words in those sectors which will benefit most from being situated close to borders when enlargement takes place.
Mietinnön laatija katsoo, että ehdotetun toimintasuunnitelman lisäksi tarvitaan myös palvelujen tarjoamisen vapauteen ja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyviä määräaikaisia siirtymävaiheen toimenpiteitä, joiden avulla pyritään samanaikaisesti avaamaan rajoja ja tasoittamaan elintasokuilusta johtuvia eroja asteittain.
In addition to the proposed action programme, your rapporteur considers that temporary transitional measures are necessary with regard to freedom to provide services and the free movement of workers in order to ensure a phased introduction of the relevant provisions opening up with simultaneous approximation as regards the prosperity gap.
Elintasokuilua ei varmaankaan pystytä poistamaan yhden sukupolven aikana, mutta sen vaikutuksia voidaan lieventää etenemällä varovaisesti.
It will probably not be possible to bridge that gap within one generation, but prudent action will mitigate the consequences.
Ajankohtaisia alakohtaisia ja alueellisia tarpeita on kuitenkin voitava tarkastella vuosittain kansallisella tasolla, jotta määräaikaisia siirtymävaiheen toimenpiteitä voitaisiin käyttää valikoiden ja kohdentaa mahdollisimman tarkasti.
At national level, however, it should be possible for consideration to be given on an annual basis to the various requirements at regional and sectoral level so that the transitional measures instrument may be implemented as selectively and as effectively as possible.
Euroopan laajuiset menettelyt voisivat olla tässä asiassa liian jäykkiä.
Europe-wide solutions might be too inflexible in this instance.
Euroopan unionissa on jo saavutettu näitä aloja koskevia yhteisiä neuvottelukantoja, joista useimmat hyväksytään toistaiseksi suurelta osin myös ehdokasvaltioissa.
With regard to these two fields, the European Union has already managed to have adopted common negotiating positions which have also largely been provisionally accepted by the applicant countries.
Näiden seitsemän vuoden määräajaksi tarkoitettujen sääntöjen käyttäminen perustuu vastavuoroisuuteen, joten myös uudet jäsenvaltiot voivat soveltaa niissä tarkoitettuja toimenpiteitä.
The application of these rules over the agreed seven-year period will be based on reciprocity, so that the new Member States will also be able to take corresponding measures.
Rajaseutualueiden tulevaisuus: alueiden yhdentymisen dynamiikka
The future of the border regions: the dynamics of a coalescing area
Etenkin Keski-Euroopan rajaseutualueet, jotka sijaitsivat vuosikymmenien ajan syrjässä rautaesiripun takana, siirtyvät laajentumisen myötä yhä keskemmälle tulevaa Eurooppaa.
With enlargement, the border regions, especially those in Central Europe, will emerge from a half-century of being located, to their extreme disadvantage, at the edge of a Europe divided by the Iron Curtain, and they will now shift more and more towards the centre of the future Europe.
Näille rajaseutualueille tarjoutuu nyt uusia kehittymismahdollisuuksia, jotka pohjautuvat alueiden omaleimaiseen historiaan ja asemaan kulttuuri- ja kielisiltoina.
These regions enjoy enormous opportunities as a result of the very history of this striking border area and as cultural and linguistic bridges.
Kymmenen vuotta rautaesiripun poistumisen ja Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen alueet ovat alkaneet selvästi yhdentyä.
Ten years after the fall of the Iron Curtain and the collapse of the Soviet Union, the border areas have already visibly coalesced as a concept.
Rajat ylittävän yhteistyön ensimmäiset hedelmät kypsyvät, EUREGIO-alueita syntyy, ja naapureiden väliset suhteet perustuvat olennaiselta osin maantieteelliset sekä kieli- että kulttuurirajat ylittävälle vuorovaikutukselle.
Cross-border cooperation is bearing its first fruits, EUREGIO areas are being created, and understanding which transcends geographical, cultural and linguistic boundaries is buttressing good-neighbourly relations.
Laajentumiseen liittyvät kasvuodotukset synnyttänevät näillä rajaseutualueilla uutta dynamiikkaa.
The growth prospects to be expected from enlargement should bring a new dynamism to these border regions.
Rajaseutualueiden kehittämiseen tarkoitettujen toimet helpottavat pyrkimyksiä, joilla on tarkoitus taata, että uusi dynamiikka hyödyttää alusta asti EU:n nykyisen ulkorajan molemmilla puolilla sijaitsevia alueita.
The measures proposed for the border regions will serve to ensure that, from the outset, this new dynamism benefits the regions on both sides of the EU’s current external borders.
Kun EU:n tulevan sisäisen rajan kummallakin puolella tehdään monivuotista työtä elintasoerojen tasoittamiseksi, tulevat sukupolvet eivät enää muista, että nämä alueet olivat aikaisemmin syrjässä poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä.
As standards of living on either side of the future internal border grow closer in the longer term, future generations will forget that these areas were, once upon a time, cut off from economic and political development.
29.tammikuuta 2002 TYÖLLISYYS- JA SOSIAALIVALIOKUNNAN LAUSUNTO
29 January 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
Komission tiedonanto laajentumisen vaikutuksesta ehdokasmaita reunustaville alueille – yhteisön rajaseututoiminta
on the impact of enlargement on regions bordering candidate countries – Community action for border regions
Valmistelija: André Brie
Draftsman: André Brie
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta nimitti 9. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa valmistelijaksi André Brien.
The Committee on Employment and Social Affairs appointed André Brie draftsman at its meeting of 9 October 2001.
Valiokunta käsitteli lausuntoluonnosta 19.–20. marraskuuta 2001, 4. joulukuuta 2001 ja 7.‑8. tammikuuta 2002 pitämissään kokouksissa.
It considered the draft opinion at its meetings of 19/20 November 2001, 4 December 2001 and 7/8 January 2002.
Äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Michel Rocard (puheenjohtaja), Winfried Menrad (varapuheenjohtaja), Marie-Thérèse Hermange (varapuheenjohtaja), André Brie (valmistelija), Jan Andersson, Elspeth Attwooll (Luciano Caverin puolesta), Regina Bastos, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Richard Howitt (Ieke van den Burgin puolesta), Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (Daniel Ducarmen puolesta), Ioannis Koukiadis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Raffaele Lombardo, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Helmuth Markov (Sylviane H. Ainardin puolesta työjärjestyksen 153 artiklan 2 kohdan mukaisesti), Paolo Pastorelli (María Antonia Avilés Perean puolesta), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Herman Schmid, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler ja Sabine Zissener (Guido Podestàn puolesta).
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman; Winfried Menrad and Marie-Thérèse Hermange, vice-chairmen; André Brie, draftsman; Jan Andersson, Elspeth Attwooll (for Luciano Caveri), Regina Bastos, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Richard Howitt (for Ieke van den Burg), Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (for Daniel Ducarme), Ioannis Koukiadis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Raffaele Lombardo, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Helmuth Markov (for Sylviane H. Ainardi, pursuant to Rule 153(2)), Paolo Pastorelli (for María Antonia Avilés Perea), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Herman Schmid, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler and Sabine Zissener (for Guido Podestà).
Edellä mainitussa komission tiedonannossa käsitellään rajaseutualueiden tilannetta ja unionin laajentumisen todennäköisiä vaikutuksia, yhteisön nykyisiä tukia ja rajaseutualueita koskevia muita mahdollisia toimia, joiden tavoitteena on parantaa niiden kilpailukykyä.
This communication from the Commission deals with the situation of border regions and the likely effects of enlargement, the existing Community support to, and possible further measures to strengthen the competitiveness of, border regions.
Jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden välinen taloudellinen kuilu korostuu erityisesti rajaseutualueilla, jotka hyötyvät pitkällä aikavälillä laajentumisesta ja siihen liittyvästä naapurivaltioiden talouksien yhdentymisestä.
The economic gap between the Member States and candidate countries is especially clear in the border regions.
Ensin rajaseutualueiden täytyy kuitenkin käydä läpi laaja muutosprosessi.
Although the border regions will in the long term be in a position to benefit from enlargement and the resulting integration with the economies of neighbouring countries, they have however first of all to come to terms with an extensive adjustment process.
Useilla rajaseutualueilla on muitakin vaikeuksia voitettavanaan kuten korkea työllisyysaste maataloudessa, verrattain alikehittynyt palvelusektori tai puutteellinen infrastruktuuri, joka käy ilmi esimerkiksi puuttuvista yhteyksistä naapurimaihin.
Many border regions have in addition to cope with the disadvantages of a continuing high degree of employment in agriculture and a comparatively underdeveloped service sector or a lack of infrastructure, such as for example missing links with the neighbouring country.
Toimintaohjelmaan kuuluu ennen kaikkea yhteisön välineiden tehokkaampi hyödyntäminen niin, että eri toimet koordinoidaan entistä paremmin rajaseutualueiden hyväksi.
The action programme provides first of all for more efficient use of the available Community instruments by better coordination of the various measures in favour of the border regions.