natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z. ottaa huomioon, että suurin osa kulttuurialan toimijoista, joiden mielipidettä on kysytty, katsoo, että EU:n toimien tehostaminen, vaikkapa taloudellisen tuen lisäämisen, oikeudellisten toimien tai lisäresurssien kautta toissijaisuusperiaate huomioon ottaen, on todennäköisesti hyödyksi kulttuuriteollisuuden rakenteille; ottaa huomioon, että nämä toimijat myös pitävät investointien puutetta, markkinoiden pirstaleisuutta, kaupallisen elinkelpoisuuden vaarantumista sekä jakeluun ja myynninedistämiseen liittyviä vaikeuksia pääasiallisina ongelma-alueina; katsoo, että olisi varmistettava, että nämä toimet eivät vaaranna Euroopan kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden kilpailukykyä maailmanlaajuistumisen yhteydessä,
Z. whereas a majority of cultural operators questioned hold the view that, with due regard for the subsidiarity principle, enhanced EU involvement, albeit by stronger financial support, legal measures or additional resources, is likely to benefit the cultural industrial structures; whereas these operators also pinpoint a lack of investment, market fragmentation, a threat to commercial viability, and problems in connection with distribution and promotion as major problem areas; whereas care should be taken to ensure that these measures do not jeopardise the competitiveness of European cultural and creative industries in a context of globalisation,
AA. katsoo, että taiteilijoita, jotka edustavat kulttuurialan luovia voimia, on tuettava heidän työssään luomisvaiheesta laajemmalle yleisölle välittämiseen,
AA. whereas artists, the creative forces in the cultural arena, ought to be supported in their work, from creation to promotion to the general public,
AB. katsoo, että kulttuurilliset näkökohdat ovat perustavan tärkeitä matkailuteollisuudelle, joka puolestaan on keskeinen elinkeino Euroopan taloudessa,
AB. whereas cultural aspects are a fundamental element of the tourist industry which, in turn, is one of Europe’s main industries in economic terms,
AC. ottaa huomioon, että kulttuuri ja matkailu ovat usein läheisesti sidoksissa toisiinsa Euroopan unionin alueiden taloudellisessa kehityksessä ja että sen vuoksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että molemmat alat hyötyvät tästä yhteydestä,
AC. whereas culture and tourism are often closely linked together in the context of regional economic development in the European Union and, accordingly, greater attention needs to be paid to the fact that both sectors benefit as a result,
AD. ottaa huomioon, että komission tiedonanto "Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa" KOM(2002) 714 lopullinen, 11.12.2002. yhdessä rakennerahastojen ja tutkimuksen kuudennen puiteohjelman kanssa todennäköisesti tukee kulttuuriteollisuutta,
AD. whereas the communication of the Commission on “Industrial Policy in an Enlarged Europe” COM(2002) 714 final of 11.12.2002 , in combination with the Structural Funds and the 6th Framework Programme for Research, is likely to support cultural industry,
AE. ottaa huomioon, että komissio kuulee jatkuvasti yleisöä, valtioista riippumattomia ja yksityisiä toimijoita kulttuuriteollisuuden eri aloilta etsiessään ruohonjuuritason ratkaisuja meneillään olevaan maailmanlaajuistumiseen liittyviin haasteisiin ja ongelmiin,
AE. whereas the Commission is engaged in permanent consultation with public, non-governmental and private operators in the different cultural industry fields in search of grass-roots solutions to challenges and problems linked to ongoing globalisation,
AH. katsoo, että kulttuuriteollisuus on erittäin tärkeä Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden dynaamisen säilyttämisen kannalta,
AH. whereas cultural industries are of great significance for the dynamic maintenance of cultural diversity in Europe,
AI. ottaa huomioon, että neuvosto painottaa 19. joulukuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa EYVL C 13, 18.1.2003, 15 kohta. , että "kulttuuriteollisuus on viime vuosina kasvanut merkittävästi ja sen merkitys Euroopan taloudelle ja työllisyydelle on lisääntynyt",
AI. whereas the Council in its resolution of 19 December 2002 stresses OJ C 13 of 18.1.2003, para.
AK. ottaa huomioon, että kulttuuriministerien neuvoston 24.–25. toukokuuta 2003 pidetyssä epävirallisessa kokouksessa Yhteenveto keskusteluista, 26.5.2003. tunnustettiin, että EU ei ole yhteisenä markkina- ja kulttuurialueena vielä kehittänyt kulttuuritiedon ja -hyödykkeiden kauppaa ja vaihtoa koskevia mahdollisuuksiaan, ja korostettiin, että lisätoimia tarvitaan oman maanosan kulttuurisen rikkauden hyödyntämisen helpottamiseksi Euroopan kansalaisille,
AK. whereas the informal Council of Ministers of Culture of 24-25 May 2003 Summary of discussions, 26.5.2003 recognises that the EU as a common market and cultural area has not as yet developed its capabilities concerning the trading and exchange of cultural information and goods, and stresses that additional steps are needed to make the cultural wealth of their own continent accessible to European citizens,
AL. katsoo, että kulttuurihyödykkeiden vaihtoa ja kierrättämistä voivat haitata vakavasti verojärjestelmien suuren vaihtelevuuden lisäksi myös mahdolliset vakuutusvaatimukset,
AL. whereas the exchange and circulation of cultural goods can be seriously hampered not only by the great variety of tax systems but also of existent or non-existent insurance requisites,
AM. katsoo, että olisi kehitettävä johdonmukainen kulttuuriteollisuusstrategia niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka asetettiin Lissabonin strategiassa maaliskuussa 2000 tarkoituksena tehdä EU:sta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin talous,
AM. whereas a coherent cultural industry strategy should be developed to meet the objectives set out in the Lisbon strategy in March 2000 to make the EU the world’s most dynamic and competitive economy,
AN. ottaa huomioon, että neuvosto on ilmaissut toiveensa WTO-neuvottelujen yhteydessä, että komissio laatii kertomuksen yhtenäismarkkinoiden toiminnasta kulttuuri-, audiovisuaali- ja urheilualoilla ja toimittaa sen Italian puheenjohtajakauden lopulla,
AN. whereas the will of the Council for the compilation by the Commission of a Report on the function of the single market in the Cultural, Audiovisual and Sports Sectors, to be submitted at the end of the Italian Presidency, has been expressed in the light of the WTO negotiations,
4. kehottaa komissiota esittämään jatkona vuoden 1998 työasiakirjalleen vihreän kirjan eurooppalaisesta kulttuurista kulttuurisen rikkauden tukemiseksi ja levittämiseksi alueellisia ominaispiirteitä ja kansojen kulttuurisia näkökohtia kunnioittaen ja ottaen samalla huomioon seuraavat seikat:
Urges the Commission, by way of an update of its 1998 working paper, to come forward with a Green Paper on European culture with the aim of supporting and disseminating cultural wealth and respecting regional particularities and the special cultural characteristics of different peoples, taking account of the following:
8. kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota määrittämään yhdessä alan asiantuntijoiden kanssa ensisijaiset toimet kulttuuriteollisuuksien edistämisessä;
Calls on the Member States and the Commission, in consultation with professionals in the sector, to identify priority actions to promote cultural industries;
10. pyytää komissiota tarkastelemaan televiestinnän sekä kulttuuri- ja mediateollisuuden yhä voimakkaamman keskittymisen vaikutuksia ja valvomaan, ettei lähentyminen johda riippumattomien toimijoiden katoamiseen eikä tuotannon ja jakelun yhdenmukaistuminen vähennä luovuuden monimuotoisuutta;
Calls on the Commission to examine the effects of increasing concentrations in the telecommunications, cultural industry and media sectors, and to ensure that these do not lead to the disappearance of the independents and do not alter the diversity of creativity by producing an increasing uniformity in production and distribution;
17. pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja alueita oman toimivaltansa ja vastuidensa puitteissa:
Calls on the Commission, the Member States and the regions, within their respective competencies and responsibilities :
a) tehostamaan kulttuuripolitiikan ja aloitteiden koordinointia sekä kansallisella että unionin tasolla, b) tutkimaan parhaita käytäntöjä EU:ssa kulttuurisen moninaisuuden edistämistä silmällä pitäen, c) elvyttämään tuotteiden ja palveluiden liikkuvuutta ja myynninedistämistä ja kehittämään dynaamisen järjestelmän eurooppalaisten tuotteiden kansainväliselle myynninedistämiselle ja viennille, d) lisäämään tutkimusmahdollisuuksia kulttuurin eri aloilla, e) luomaan vahvemman yhteyden kulttuurin ja koulutuksen välille, f) kannustamaan riippumattomia taiteilijoita luovuuteen ottamalla käyttöön edistämistoimia, kuten palkintoja, rajatylittäviä festivaaleja, näyttelyitä, kulttuurireittejä ja ‑ohjelmia, g) käynnistämään ja parantamaan tiedotusta kulttuurin kaikkialla Euroopan unionissa tarjoamista mahdollisuuksista ja työpaikoista, h) tukemaan Unescon esittämää maailman kirjapäivää ja edistämään lukemista, kirjojen julkaisemista ja kirjoittajien suojelemista siten, että tavoitteena on lukutaidottomuuden vähentäminen, ja toteuttamaan tämän järjestämällä ja tukemalla paikallisia pienimuotoisia aloitteita, jotka tavoittavat yksittäisen lukijan, i) uudistamaan "televisio ilman rajoja" -direktiiviä eurooppalaisen kulttuuriteollisuuden edut ja tarpeet huomioon ottaen Euroopan parlamentin jo antamien päätöslauselmien mukaisesti ja etenkin Euroopan parlamentin ...
a) to enhance the level of co-ordination of cultural policy and initiatives at national and EU level; b) to examine best practices throughout the EU with a view to promoting cultural diversity, c) to stimulate the circulation and promotion of products and services and develop a dynamic scheme for international promotion and export of European products, d) to increase research capability in the various areas of culture, e) to establish a stronger connection between culture, education and training, f) to encourage creativity by independent artists, by establishing promotional activities, e.g. awards, cross-border festivals, exhibitions, cultural routes and itineraries, g) to expand and improve information on existing cultural opportunities and job opportunities throughout the European Union, h) to support UNESCO-declared World Book Day for the promotion of reading, publishing and the protection of copyright, with a view to tackling illiteracy, by actively organising and supporting local, small-scale initiatives enabling individual readers to be reached, i) to amend the 'Television without Frontiers' directive in accordance with existing European Parliament resolutions, and in particular its resolution of ...
22. kehottaa Euroopan investointipankkia avaamaan Innovation 2000 -aloitteen (i2i) useammille kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden yrityksille;
Calls on the European Investment Bank to open up the Innovation 2000 Initiative (i2i) to more cultural and creative industries;
Euroopan unionin kulttuuriseen ulottuvuuteen sisältyvät yhteisön kaikki arvot, jotka ovat olennainen osa yhteisön taloudellista ja sosiaalista mallia.
The cultural dimension of Europe embraces the entirety of its values and constitutes a fundamental aspect of the European economic and social model.
Ilman kulttuurista ulottuvuutta Euroopan unionin poliittisia tavoitteita ei voitaisi toteuttaa.
Without it the political project of the EU could not be completed.
Laajentuminen ja siitä johtuva kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus vahvistavat ja rikastuttavat kehitystä entisestään.
This aspect is reinforced and enriched further by enlargement and consequent cultural and linguistic diversity.
Eurooppalainen kulttuuri-identiteetti liittyy läheisesti yhteisön kansalaisten historialliseen taustaan, heidän käsitykseensä yhteiskunnasta ja heidän poliittiseen käyttäytymiseensä.
European cultural identity is closely linked to the historical memory of European citizens, their social consciousness and political attitudes.
Euroopan unionin poliittinen olemassaolo ja dynaamisuus edellyttää yhteisön omaa kulttuurista identiteettiä ja sen ilmaisemista.
The political entity and efficiency of the European Union presuppose a European cultural identity and expression.
Ajatus ykseydestä monimuotoisuuden keskellä edellyttää yhteisön kansalaisten sitoutumista unionin kansalaisyhteiskuntaan, jossa kulttuurilla on merkittävä asema.
A value like "unity in diversity" can emerge only through the participation of European citizens in the European civil society, where culture plays a central role.
On ilmeistä, että kyseisen kulttuuri-identiteetin on liityttävä läheisesti yhteisön kansalaisten demokraattiseen osallistumiseen Euroopan yhteiseen tulevaisuuteen.
It is obvious, then, that such a cultural identity must be closely linked to the democratic participation of European citizens in the vision of a common European destiny.
Lisäksi yhteinen kulttuuri-identiteetti lisää sosiaalista osallistumista ja solidaarisuutta samoin kuin kehitystä ja vaurautta.
In addition, it would contribute to the social inclusion and solidarity as well as to development and prosperity.
Viime vuosikymmenien aikana kulttuuriala on kehittynyt merkittävästi.
In recent decades, we have witnessed significant developments in the cultural sector.
Maailmanlaajuistuminen, uudet teknologiat, taloudellinen kehitys, tiedotusvälineiden rooli ja yhteisön kansalaisten jokapäiväisen elämän muutokset ovat kaikki muuttaneet yhteiskunnan, talouden ja kulttuurin välisiä suhteita.
Globalisation, new technologies, economic development, the role of mass media, changes in everyday life of the European citizen have all brought about a transformation of the relationship between society, economy and culture.
Syntyy uusi kulttuuriteollisuus, joka vastaa uusien teknologioiden haasteisiin sitä mukaa kun sen tuotteet muutetaan palveluiksi.
Thus, a cultural industry is emerging, which is in a position to meet the challenges of new technologies, as many of its products are transformed into services.
Samanaikaisesti ymmärretään uudella tavalla kulttuuria, sen tuottamistapoja, sen kulutusta ja jakelua, jotka ylittävät perinteisen valtion rahoittaman järjestelmän rajat.
At the same time, new understanding of culture, new forms of production, consumption and distribution - which transcend the traditional separation of culture set up by the state funding system - are emerging.
Kulttuuriteollisuus kohtaa myös markkinoiden globaalistumisen, uusien tuotteiden, etäkaupan ja maailmanlaajuisen kilpailun tuomat mahdollisuudet ja riskit.
The cultural industry also faces the opportunities and dangers of the globalised market, of new products, of distant selling and of worldwide competition.
Kulttuuriteollisuuden liikevaihtoon liittyvät UNESCOn esittämät luvut erityisesti kansainvälisellä audiovisuaalialalla ovat erityisen myönteiset.
The figures on commercial transactions of cultural industries, especially of the audio-visual sector in international trade, presented by UNESCO, are quite eloquent.
Kulttuuriteollisuuden taloudellisten vaikutusten takia syntyy ongelmia WTO:ssa käytävissä neuvotteluissa, joissa käsitellään audiovisuaalialan palvelujen markkinoiden avaamista.
The economic impact of cultural industries, explains the tough negotiations taking place within the framework of the WTO for the opening of the audio-visual sector’s services market.
Myöskään yhteisö ei halua avata markkinoita, sillä pelätään että kulttuuri uhrataan markkinavoimille.
This also explains the tenacious refusal of Europe to open of this market, for fear it might have to sacrifice culture to market forces.
Euroopan parlamentti on ymmärtänyt alusta alkaen yhteisön kulttuuripolitiikan merkityksen edellä esitetyistä syistä: parlamentti on aina työskennellyt yhteistyössä komission kanssa kulttuurin tukemisen kehittämiseksi.
From the very outset, and for all the aforementioned reasons, the European Parliament realised the importance of a Community Cultural Policy: it has always co-operated closely with the Commission for the development of actions in support of culture.
Ensimmäistä kertaa Maastrichtin sopimuksessa vuonna 1992 otettiin huomioon jäsenvaltioiden välinen kulttuuriyhteistyö ja kulttuuriperinnön sekä kansainvälisten kulttuurihankkeiden ja -verkostojen edistäminen siten että samalla noudatetaan toissijaisuusperiaatetta.
The Treaty of Maastricht of 1992, for the first time, provided for the encouragement of cultural co-operation among the Member States, the enhancement of cultural heritage and transnational cultural projects and networks, whilst always respecting the subsidiarity principle.
Kulttuuri 2000, MEDIA ja MEDIA PLUS -ohjelmien sekä rakennerahastojen ansiosta yhteisön kulttuuripolitiikalla on poliittinen suunta ja talousarvio, joihin on pyritty viime vuosikymmenen aikana.
The programmes Culture 2000, MEDIA and MEDIA PLUS and the Structural Funds give us, within the general framework of Community Cultural Policy, the political rationale and budget towards which our efforts evolved, in the last decade.
Kaikki kyseiset tekijät korostavat tarvetta vahvistaa politiikkaa, joka toistaiseksi on ollut puolustuskannalla ja perustunut tarpeellisiin vaikkakin riittämättömiin toimiin ja protektionistiseen lähestymistapaan.
All the above highlights the need to enhance the political framework, which up to now has been rather defensive and based on a protectionist reasoning, adopting measures which were necessary though insufficient.
Lisäksi on ilmeistä, että tarvitaan aktiivisempaa kulttuuripolitiikkaa.
Furthermore, the need for a more active cultural policy becomes apparent.
On tarkasteltava muun muassa seuraavia tekijöitä: eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan tarpeita ja valintoja, kansalaisten tietoja ja tuntemusta, jotka koskevat yhteisön kulttuurialueen kulttuurista ja kielellistä rikkautta; television, Internetin ja koulutusjärjestelmän merkitystä lasten ja nuorten kulttuuri-identiteetin luomiseksi; tarvetta eurooppalaiseen kulttuurin tuotantoon, joka on kilpailukykyinen Yhdysvaltojen ja muiden maiden kulttuurin tuotannon kanssa; sisämarkkinoiden kehittämistä ja täydentämistä, eurooppalaisten taiteilijoiden oikeuksien säilyttämistä ja mahdollisuuksia tehdä tunnetuksi ja tukea heidän teoksiaan; uusia yhteistyömuotoja julkisen ja yksityisen sektorin välillä; strategiaa, jonka avulla torjutaan yhdenmukaistamisuhkaa sekä kulttuurien välisiä yhteentörmäyksiä; uusia yhteistyömuotoja kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa UNESCOn ehdotuksen mukaisesti; yhteistyötä yhteisön politiikan ja jäsenvaltioiden kansallisen politiikan välillä; horisontaalisten politiikkojen kehittämistä.
Among other issues, this must take into consideration: the needs and choices of the European civil society; the acquaintance and the familiarisation of citizens with the cultural and linguistic richness of the European Cultural Area; the importance of TV, the Internet, and the educational system in creating a cultural identity among children and youth; the need for European cultural production to compete with that of the USA and other countries; the development and completion of the internal market; the safeguarding of the rights of European artists and the opportunities for distribution and promotion of their work; new forms of co-operation between the public and private sectors; the strategy required in order to counter the threat of uniformity as well as that of the clash of civilisations; a new framework of co-operation with third countries and international organisations as suggested by UNESCO; the collaboration between Community and national policies of the Member States; the development of horizontal policies.
Edellä on esitetty vain muutamia tekijöitä, jotka ovat tarpeellisia kulttuuriin liittyvien poliittisten tulevaisuudennäkymien laajentamiseksi.
These are only some of the elements necessary to enrich our political horizons in regard to culture.
On ilmeistä, että voidaksemme vastata uusiin kulttuurin ja talouden asettamiin haasteisiin meidän on tarkasteltava ratkaisuja, joiden avulla luodaan mekanismeja massakulttuurin kohtaamiseksi, sillä kulttuuriteollisuudella on tärkeä rooli yhteisön kansalaisten kulttuuri-identiteetin luomiseksi.
It becomes therefore apparent, that in order to meet the challenges of the new dynamics between culture and economics, we need to explore solutions which will provide the required mechanisms to encounter the real space of mass culture; and consequently of cultural industry, which plays an important role in the formation of the cultural identity of the contemporary European citizen.
Tämän mietinnön laatimiseksi tehdyt tutkimukset perustuvat kyselyyn, joka on lähetetty luovan työn tekijöille, ammatin harjoittajille, kulttuuriteollisuudelle ja ammattiyhdistyksille.
The research for this report was based on a questionnaire sent out to creators, professionals, cultural industry and professional associations.
Valtaosa heistä piti nykyistä kulttuuripolitiikkaa sekä yhteisön tasolla että kansallisella tasolla riittämättömänä.
The overwhelming majority of them considered both national and the European cultural policies insufficient.
He asettavat suuria toiveita yhteisön kulttuuripolitiikkaan ja yhteisön mahdollisuuksiin ryhtyä rohkeisiin toimiin alan kehittämiseksi.
What is important, however, is that they have high expectations that EU Cultural Policy will take audacious steps forward.
Samassa tutkimuksessa pidettiin suurimpina ongelmina tiettyjä toisistaan riippuvia ja interaktiivisia kysymyksiä, joilla on strateginen merkitys: yhteisön markkinoiden pirstaleisuus, oikeudelliset epävarmuustekijät ja eroavuudet, kielten määrästä aiheutuvat kustannukset, asianmukaisesti koulutetun henkilöstön puute sekä tiedon puute tukea ja avustuksia koskevista säännöistä eri jäsenvaltioissa.
In the same research, a number of interdependent and interacting questions of strategic significance were considered to be major problems: the fragmentation of the European market, the legal uncertainties and divergences, the cost of covering so many languages, the lack of well trained personnel, the lack of information about regulations for support and assistance in the various Member States.
Elokuva- ja musiikkiteollisuus ovat esimerkkeinä asiasta.
The most characteristic examples are to be found in the film and music industry.
Annetut vastaukset liittyivät ensisijaisesti sisämarkkinoihin ja yhteisön kansalaisten mahdollisuuksiin saada vapaasti tutustua eurooppalaisten taiteilijoiden teoksiin.
The answers given focused on searching for solutions related primarily to the internal market, so as to give the opportunities to European citizens to get to know freely the work of European artists.
Valtaosa vastanneista katsoi, että olisi tärkeintä ratkaista yhteisön tasolla kulttuurin jakeluun ja edistämiseen liittyvät ongelmat.
For this reason, the overwhelming majority of those questioned considered distribution and promotion as the most important problems which should be solved outside the national borders.
Jäsenvaltioiden yhteistyö kilpailukykyisempien markkinoiden luomiseksi, yhteiset strategiat, joissa tietojen levittäminen, vienti ja markkinointi asetetaan etusijalle, saivat laajaa tukea.
Co-operation at European level, for the creation of a more competitive market, based on common strategies prioritising the problems of distribution, exports and marketing, attracted an overwhelming majority of support.
Kulttuuriarvojen ja kulttuuriteollisuuden välistä suhdetta ajatellen kannatettiin laajasti kulttuurista monimuotoisuutta, eurooppalaista yhteistyötä, tutkimusta, luovaa työtä sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta.
With regard to the relation between cultural values and the development of the cultural industry, there was vast support for cultural diversity, European co-operation, research, creativity, education and training.
Samanaikaisesti valtaosa kannatti käsitystä, jonka mukaan kulttuuriteollisuuden kehityksen on laajasti hyödytettävä luovan työn tekijöitä ja kulttuurialan työntekijöitä.
At the same time, the overwhelming majority supported the view that the development of industries benefits greatly both creators and employees in the cultural sector.