natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Oikeus saada tietoja on olennainen, jotta työntekijät voisivat olla nykyistä paremmin selvillä yrityksensä kehityksestä ja tulevaisuudesta ja voisivat siten mukautua mahdollisimman hyvin suhdanne- ja rakennemuutoksiin, joita maailman taloudessa esiintyy nykyään jatkuvasti ja joilla on raskaista seurauksia (työntekijöiden fyysiselle ja psyykkiselle kunnolle, kun he joutuvat äkisti työttömiksi ilman mitään toivoa työllistymisestä).
This right to information must be established so that employees can be more closely involved than they are at present in the development and future of their enterprises, enabling them to adjust in the best way possible to the economic and structural changes which are a constant feature of the current economic scene and which have such far-reaching effects (on the physical and mental health of workers who are suddenly made redundant, with no hope of employment).
Direktiivissä tarkennetaan myös, että tiedottamisen on katettava päätökset, "jotka saattavat muuttaa merkittävästi työn organisointia ja työsopimussuhteita" Direktiivin 2002/14/EY 4 artiklan 2 kohdan c alakohta. (esimerkiksi työntekijöitä koskevien tietojen automaattisten käsittelyjärjestelmien, videovalvontajärjestelmien sekä lääketieteellisten, geneettisten ja psykologisten testien käyttö rekrytoinnissa tai työsuhteen aikana).
The directive also states that the information must cover ‘decisions likely to lead to substantial changes in work organisation or in contractual relations’ Article 4(2)(c) of Directive 2002/14/EC. (such as the introduction of automatic employee data processing systems, video surveillance systems or medical, genetic or personality tests to be used at the time of recruitment or during the period of employment).
Neuvotteluoikeus ja oikeus yhteisiin toimiin (28 artikla)
Right to negotiation and collective action (Article 28)
– Kollektiivinen neuvotteluoikeus
- Right to collective negotiation
Säännökset, jotka rajoittavat kollektiivisen neuvotteluoikeuden koskemaan vain sellaisia ammattiliittoja, joilla on neuvottelulupa, (Irlanti) tai jotka velvoittavat käymään ensin läpi sovintomenettelyn (Espanja), ovat sosiaalisen peruskirjan ja sen tarkistetun version vastaisia.
Provisions restricting the freedom to negotiate collectively to trade unions holding a licence to negotiate (Ireland) or making prior arbitration compulsory (Spain) are in violation of the revised Social Charter and the Social Charter.
Sama koskee Tanskan kieltäytymistä laajentamasta kollektiivisten neuvottelujen etuja merimiehiin, jotka eivät asu Tanskassa.
The same goes for Denmark’s refusal to extend the benefits of collective negotiation to non-resident seamen.
Samaten Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntö, joka sallii työnantajien myöntää suotuisampia työehtoja niille työntekijöille, jotka kieltäytyvät kollektiivisista neuvotteluista, on tarkistetun sosiaalisen peruskirjan vastainen.
And, at the other end of the scale, the legislation in the United Kingdom that allows employers to offer more favourable conditions of employment to workers who agree not to engage in collective negotiation also violates the revised Social Charter.
– Oikeus yhteisiin toimiin
- Right to collective action
Lakko-oikeutta ei kunnioiteta tarkistetun sosiaalisen peruskirjan mukaisesti.
The right to strike as set out in the revised Social Charter is not respected:
– Belgiassa ja Alankomaissa kansalliset tuomioistuimet päättävät käytännössä lakkojen asianmukaisuudesta ja lainmukaisuudesta (lakkovahdeille määrätään uhkasakkoja).
- in Belgium and the Netherlands, where in practice the national courts are the judges of the desirability and legality of the strike (disciplinary action against pickets);
– Portugalissa, Ruotsissa, Saksassa ja Suomessa (virkamiehet), lakot ovat kiellettyjä, elleivät ne ole ammattiliittojen järjestämiä tai niiden vastuulla.
- in Portugal, Sweden, Germany and Finland (in the public service), where strikes are forbidden if not called by, or placed under the auspices of, a trade union;
– Ranskassa lakkoja saavat panna täytäntöön vain edustavimmat ammattiliitot.
- in France, where the right to strike is restricted to the most representative unions;
– Esimerkiksi Suomessa ne voivat olla kiellettyjä, jos ne eivät perustu työehtosopimuksiin.
- where strikes are forbidden if they are not the result of a collective agreement, as is the case in Finland.
Valtion hallinnossa lakko-oikeus voidaan kieltää olennaisten julkisten palvelujen aloilla.
It is recognised that strikes in the public sector can be banned in the case of essential public services.
Sitä vastoin seuraavat ovat tarkistetun sosiaalisen peruskirjan vastaisia:
However, the following are in violation of the revised Social Charter:
– Tanskassa ja Saksassa kaikilta virkamiehiltä on kielletty lakko-oikeus;
- the blanket ban on strikes for all categories of public servants in Denmark and Germany;
– Ranskassa kieltoa sovelletaan tietyillä aloilla, jotka eivät ole olennaisia;
- the situation in France, where this ban applies to some non-essential sectors;
– Italiassa virkamiehet voidaan liian helposti velvoittaa töihin lakon aikana;
- the situation in Italy, where the scope of the right to requisition public servants during strikes is too broad;
– Irlannissa työnantaja voi irtisanoa työntekijät, jotka eivät kuulu lakon järjestäneeseen ammattiliittoon.
- the situation in Ireland, where employers may dismiss employees who are not members of the union that called the strike.
Oikeus työhönsijoituspalveluihin (29 artikla)
Right of access to placement services (Article 29)
Oikeus maksuttomaan työhönsijoituspalveluun on nähtävä osana politiikkaa, jonka tavoitteena on täystyöllisyys.
The right of access to a free placement service must be seen as part of a policy of full employment.
Jotta oikeus työhönsijoituspalveluihin tuottaisi tehokkaasti tuloksia, näiden palvelujen on tehokkaasti saatettava kysyntä vastaamaan tarjontaa työmarkkinoilla, ja niillä on oltava käytössään riittävät välineet voidakseen täyttää tehtävänsä kunnolla.
The efficacy of the right of access to placement services depends on the latter effectively fulfilling their task of bringing together supply and demand on the labour market., and on their having the resources needed to carry out this task properly.
Vuonna 2002 Saksa ja Itävalta ryhtyivät toimenpiteisiin saadakseen tehokkaampia tuloksia (uusia käytäntöjä, joilla nopeutetaan vastausten saantia, ja palvelujen rahoituksen lisääminen).
In 2002 Austria and Germany adopted measures to make the results of placement services more effective (new practices allowing a more rapid response, and increased funding for services).
Kysynnän ja tarjonnan välille on pyrittävä luomaan jonkinasteinen vastaavuus.
Equilibrium between supply and demand must be sought CEDS observations, report on Belgium, cycle XVI-1 2002. .
Suoja perusteettoman irtisanomisen yhteydessä (30 artikla)
Protection in the event of unjustified dismissal (Article 30)
Tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan sopimuspuolet sitoutuvat tunnustamaan "kaikkien työntekijöiden oikeuden siihen, ettei heidän työsuhdettaan voida päättää ilman pätevää syytä, joka liittyy heidän työkykyynsä tai käytökseensä, tai joka perustuu yrityksen toimintaedellytyksiin".
The parties to the revised Social Charter undertake to recognise the right of workers not to be dismissed without a valid reason related to their ability or to the needs of the undertaking.
Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitea (ECSR) (kierros XVI 2) huomauttaa, että jäsenvaltioiden olisi lainsäädännössään velvoitettava työnantajat ottamaan takaisin ilman riittävää perustetta irtisanotun työntekijän, eikä tätä saisi jättää työnantajien harkintaan, kuten Belgiassa ja Suomessa.
The ECSR (Cycle XVI 2) notes that in the event of retaliatory dismissal an employee must be reinstated by right and not at the discretion of the employer, as is the case in Belgium and Finland; in addition, periods of notice are still too short in Greece, Spain and the United Kingdom.
Tanskassa irtisanomisen perusteena voi olla kuulumattomuus ammattijärjestöön (sopimukseen sisältyvä lauseke).
Finally, in Denmark an employee may be dismissed for not belonging to a trade union (contract clause).
Laki ei myöskään saisi sallia irtisanomista, jos irtisanomisperuste on työtehtävien kannalta epäolennainen Esimerkiksi todisteet lapsipornon harrastamisesta voivat riittää perusteeksi poliisin irtisanomiselle siitä aiheutuvien riskien vuoksi. tai jos perusteena käytetyt todisteet loukkaavat yksityisyyden suojaa.
Also, dismissal is inadmissible in law if the reason evinced is irrelevant to the post For example, evidence of an interest in child pornography would justify dismissal of a police officer, given the possible risks. or if the evidence brought forward violates the right to privacy.
Yrityksen toimintaedellytyksiin perustuvat irtisanomiset voidaan hyväksyä vain, jos riippumaton viranomainen (yleensä tuomioistuin) on todennut irtisanomisperusteiden laillisuuden (esimerkiksi vakavat vaikeudet, joita ei pystytä muulla tavoin ratkaisemaan, tekniikan muutokset tai yritystoiminnan jatkumisen kannalta välttämätön saneeraus Taloudellisista syistä tapahtuva irtisanominen määritellään 19.12.2001 Ranskassa säädetyssä ns. sosiaaliasioiden uudistamista koskevassa (ja vuonna 2002 osittain lykätyssä) laissa, jonka tavoitteena on välttää sellaiset irtisanomiset, joiden ainoana tarkoituksena on kasvattaa yrityksen voittoa. ).
Dismissal on grounds of the needs of the undertaking is justified provided that checks can be carried out by an independent authority, usually a judicial one, as to the genuineness of the reasons given (for example, serious difficulties insurmountable by any other means, technological change or a reorganisation that is essential to the continued existence of the undertaking Definition of economic redundancy included in the French ‘social modernisation’ law of 19 December 2001, which was partially suspended in 2002 and aims to avoid ‘stock market redundancies’. ).
– Ennaltaehkäisevä suoja taloudellisista syistä tapahtuvalta irtisanomiselta
- Long-term protection against redundancy for economic reasons
Toinen tärkeä työsuhdeturvaan liittyvä seikka ovat yritysten saneeraukseen liittyvät sosiaaliset näkökohdat.
Another very important aspect of job security for workers is the approach to the social aspects of restructuring.
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön yhteyteen perustettiin vuonna 2002 Euroopan muutoksenseurantakeskus.
A European Observatory for Industrial Change was set up within the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in 2002.
Seurantakeskuksen päätehtävänä on tutkia Euroopan taloudessa tapahtuvia muutoksia ja niihin vaikuttavia tekijöitä.
The main task of this observatory will be to study factors of change in the European economy.
Se ennakoi ja luotaa uusia suuntauksia ja helpottaa siten työntekijöiden sopeutumiskykyä kaikilla tasoilla.
It should be a tool for anticipation, long-term research and, hence, facilitating adjustment at all levels.
Komissio ei aio ehdottaa uutta direktiiviä saneerausten ennaltaehkäisemiseksi ja hyvien toimintatapojen vaihtamiseksi tällä alalla.
The Commission apparently does not intend to present a directive on preventing restructuring and exchanging best practice in this area.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että sosiaalipoliittiset toimintasuunnitelmat ovat työntekijän kannalta tehottomia (Ranskassa 60 prosenttia taloudellisista syistä irtisanotuista työntekijöistä on työttömänä vuoden kuluttua irtisanomisesta, ja viiden vuoden kuluttua 36 prosenttia heistä on edelleen ilman työtä) ja käyvät yhä kalliimmiksi myös yrityksille, koska työpaikkaneuvostot pyrkivät yhä useammin vetoamaan tilintarkastajiin ja tuomioistuimiin.
However, it has emerged that social plans are not only ineffective for employees (in France 60% of former employees are still unemployed one year after economic redundancies and 36% have not found new employment after five years), but also increasingly costly for firms because of the ever more frequent recourse by works councils to accountants and the courts.
Sen vuoksi olisikin hyödyllistä suunnitella ennaltaehkäiseviä strategioita sellaisten mielivaltaisten irtisanomisten estämiseksi, joilla voi olla tuhoisia taloudellisia ja psykologisia vaikutuksia työntekijöihin.
It would be useful, therefore, to plan preventive strategies in anticipation of sudden redundancies, which can have disastrous economic and psychological effects on workers.
Oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot (31 artikla)
Fair and just working conditions (Article 31)
Oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ovat monen eri tekijän summa, eivätkä ne ole vielä toteutuneet.
A number of conditions must be fulfilled in order to provide fair and just working conditions, and this is not always the case.
– Työn ja työpaikan laatu
- Quality of work and of employment
a) Vapaasti suoritettu työ
(a) An occupation fairly entered upon
Sosiaalisen peruskirjan 1 artiklan 2 kohdan vastaisesti merimiehille ovat edelleen voimassa sääntöjen noudattamatta jättämisestä aiheutuvat rangaistusseuraamukset myös silloin, kun aluksen turvallisuus tai aluksella olevien ihmisten henki tai terveys eivät ole vaarassa (Belgia, Kreikka, Portugali).
Contrary to Article 1(2) of the Social Charter, criminal sanctions are still applied to seamen for failure to comply with regulations even where this does not pose a danger to the vessel or the life or health of persons on board (Belgium, Greece and Portugal).
Pakollinen palvelusaika Kreikassa (25 vuotta) ja Irlannissa puolustusvoimien palveluksessa oleville upseereille on peruskirjan vastainen.
The length of compulsory service required of professional army officers in Greece (25 years) and Ireland is contrary to the Charter.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa työttömille ei anneta oikeutta kieltäytyä heille tarjotusta työpaikasta, joka ei vastaa heidän koulutustaan, ja uhataan työttömyyskorvauksen menettämisellä, mikä on myös peruskirjan vastaista.
The same can be said of the fact that, in the United Kingdom, any unemployed persons who refuse a job on the grounds that it does not match their qualifications are likely to lose their unemployment benefits.
b) suoran tai välillisen syrjinnän kieltäminen työssä
(b) Making direct and indirect discrimination in the field of employment illegal
Seuraavat neljä ryhmää ovat epäoikeudenmukaisen syrjinnän kohteina:
Four categories of person encounter unfair discrimination
Vuokratyöntekijät (joita EU:ssa on 1,8–2,1 miljoonaa) kärsivät:
Temporary workers (of which there are 1.8 to 2.1 million in the EU) suffer from:
– työn epäsäännöllisyydestä (alle kolmen kuukauden työsopimukset)
- very precarious conditions of employment (contracts of less than 3 months);
– huonosta työsuhdeturvasta, sillä suurin osa vuokratyöntekijöistä on vaarallisissa oloissa työskenteleviä miehiä (lisäksi välittäjä ja työnantaja usein joko kiertävät sääntöjä tai laiminlyövät velvollisuutensa työtapaturman sattuessa)
- less than average safety in the workplace, because male temporary workers are usually given dangerous jobs (and agencies and employers either cut safety corners or refuse to take responsibility for the accidents that occur);
– palkkasyrjinnästä (Ruotsissa ja Saksassa 30 prosenttia normaalia huonompi ansio), sillä vuokratyövoiman palkkaaminen on usein keino kiertää työehtosopimuksia.
- wage discrimination (30% less in Sweden and Germany), because temporary work is often a way of circumventing collective agreements.
Komissio esittikin uuden direktiiviehdotuksen, jolla pyritään varmistamaan työehtojen noudattaminen vuokratyön kaltaisissa epätyypillisissä työsuhteissa.
This is why the new Commission proposal designed to remedy the failure to comply with standards in the case of temporary workers is to be welcomed.
Vammaisten mahdollisuuksia työhön sääntelevä sosiaalilainsäädäntö on edelleen riittämätöntä Belgiassa, Kreikassa ja Tanskassa (ei minkäänlaista irtisanomissuojaa työtapaturmien varalta ja 5–30 prosenttia muita alempi palkka).
The social legislation on access to employment for people with disabilities is still inadequate in Belgium, Greece and Denmark (no protection in the event of dismissal following an industrial accident and 5-30% lower wages).
Miesten ja naisten väliset palkkaerot ovat vähitellen kaventumassa (Ranskassa 19 prosenttia), mutta ovat edelleen Saksassa 25 prosenttia ja Itävallassa 35 prosenttia.
The wage gap is gradually beginning to close (about 19% in France), but is still 25% in Germany and 35% in Austria.
Lisäksi naiset kärsivät työmarkkinoiden vertikaalisesta jakautumisesta sukupuolen mukaan (naisista vain 21 prosenttia ja miehistä 70 prosenttia työskentelee johtotehtävissä).
Women also encounter discrimination as regards the positions they achieve (only 21% of women hold executive positions, as opposed to about 70% of men).
c) enimmäistyöajan rajoitus
(c) Maximum working hours
ECSR pitää kohtuuttomana kausityöntekijöiden viikoittaista työaikaa Saksassa (60 tuntia) ja Irlannissa (60 tuntia työtehtävistä riippumatta, hotellityöntekijöillä 66 tuntia).
The ECSR views the hours worked per week by seasonal workers in Germany (60) and Ireland (60 for all forms of employment, and 66 for hotel staff).
Suomessa työntekijöiden päivittäinen lepojakso on liian lyhyt (7 tai jopa 5 tuntia).
And daily rest periods (seven hours, or even five) are inadequate in Finland.
d) työterveys ja työturvallisuus
(d) Safety and health in the workplace
Kansainvälisen työjärjestön (ILO) mukaan kaikista työtapaturmista ja ammattitaudeista ei ilmoiteta ja niistä on saatavilla liian vähän luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, mikä heikentää ennaltaehkäisevän työn laatua.
According to the ILO, industrial accidents and diseases are under-reported, and there is a lack of reliable, comparable data, which leads to less effective prevention.
Kuolemaan johtaneiden työtapaturmien määrä EU:ssa nousi 5 052:een vuonna 2000.
In 2000 the number of fatal industrial accidents in the EU was 5 052.
Työtapaturmien suuri määrä Portugalissa ja Kreikassa johtuu työnormien ja työturvallisuustarkastusten puutteista.
In Portugal and Greece the high number of industrial accidents is a result of inadequate safety standards and workplace inspections.
e) häirintä työpaikalla
(e) Harassment in the workplace
Noin 2 prosenttia EU:n työntekijöistä joutui työtovereidensa fyysisen väkivallan (ja 2 prosenttia seksuaalisen häirinnän sekä 9 prosenttia uhkailun tai henkisen ahdistelun) kohteeksi vuonna 2000.
In 2000 2% of workers in the EU were on the receiving end of physical violence by colleagues (2% of sexual harassment, and 9% of bullying or psychological harassment).
Tämän vakavan ongelman vuoksi lainsäädäntöä parannettiin useissa jäsenvaltioissa (Belgia, Irlanti ja Itävalta) vuonna 2002.
To deal with this serious problem, legislative improvements were introduced in several Member States in 2002 (Austria, Belgium and Ireland).
f) kohtuullinen vähimmäispalkka
(f) A fair minimum wage
ECSR:n mukaan kohtuullinen vähimmäispalkka on 50 prosenttia nettomääräisestä keskipalkasta.
The ECSR considers a fair minimum wage to be 50% of the average net wage.
Näin ei kuitenkaan ole Itävallassa (tietyt työehtosopimukset), Irlannissa (6,5 prosentilla työntekijöistä vähimmäispalkka on 51 prosenttia keskipalkasta), Espanjassa (vähimmäispalkka 45 prosenttia keskipalkasta) eikä Kreikassa (vähimmäispalkka 34 prosenttia keskipalkasta).
However, this standard is not met in Austria (certain collective agreements), Ireland (6.5% of employees earn a minimum wage equal to 5.1% of the average net wage, Spain (minimum wage equal to 45% of the average net wage) or Greece (minimum wage equivalent to 34% of the average net wage).
Belgian ja Luxemburgin julkishallinnossa ei edelleenkään makseta ylityökorvauksia sosiaalisen peruskirjan vaatimusten mukaisesti, ja Alankomaissa, Irlannissa, Espanjassa ja Belgiassa 15–18-vuotiaiden nuorten (ensimmäisen vuoden harjoittelijoiden) työstä maksettu korvaus ei ole riittävä (50 prosenttia aikuisen palkasta).
Overtime is not recompensed in accordance with the Social Charter in Belgium and Luxembourg (in the public sector), and young people between 15 and 18 are not paid adequate wages (50% of adult salary) in the Netherlands, Ireland, Spain or Belgium (apprentices in their first year).
ECSR kävi läpi ensimmäiset aihetta koskevat raportit Ranskasta, Italiasta ja Ruotsista.
The ECSR has considered the first reports returned (by France, Italy and Sweden).
Vuonna 1999 Ranskassa kohdistettiin aktiivisia työllistämistoimia 25,5 prosenttiin kaikista työttömistä, mikä on suhteellisen vähän, samalla kun pitkäaikaistyöttömyys oli korkealla tasolla: vuonna 2000 oli 900 000 pitkäaikaistyötöntä.
In France, the overall active measures for employment in 1999 accounted for 25.5% of the unemployed population, which is little, given that the long‑term unemployment rate is still very high, 900 000 in 2000.
Italiassa aktiivisia toimia kohdistettiin hieman yli puoleen miljoonaan työttömään, mikä vastasi 1,74 prosenttia bruttokansantuotteesta eli on Euroopan valtioiden keskiarvoa alhaisempi.
In Italy, a little over 500 000 unemployed persons benefited from active measures, i.e. 1.74% of GDP, which is less than the European average.
Ruotsissa lähes kaikki työttömät 15–24-vuotiaat nuoret olivat aloittaneet henkilökohtaisen työllistymissuunnitelman 6 kuukauden kuluttua työttömäksi joutumisesta, ja pitkäaikaistyöttömien osuus on laskenut 15 prosentista vuonna 1999 noin 6,7 prosenttiin vuonna 2000.
Lastly, in Sweden almost all the young unemployed aged between 15 and 24 had begun an individual action plan in the six months following their becoming unemployed, and the proportion of long-term unemployed had risen from 15% in 1999 to 6.7% in 2000.
Sosiaalisen peruskirjan 5 artiklan mukaista järjestäytymisvapautta ei noudateta Itävallassa eikä Luxemburgissa, sillä ulkomaalaisia ja muita kuin kyseisten valtioiden kansalaisia ei voida valita yritysneuvostoihin.
Workers’ freedom of association, as laid down in Article 5 of the Social Charter, is not respected in Austria and Luxembourg: foreigners and non-nationals are not allowed to works councils.
Järjestäytymisoikeuden kielteinen puoli eli työntekijän velvollisuus kuulua ammattijärjestöön, jotta hänet työhön otettaessa asetettaisiin etusijalle, on peruskirjan vastainen (ammattiyhdistysmonopolia koskeva lauseke oikeudellisesti tai tosiasiallisesti Irlannissa, Alankomaissa (kirjapainoalalla), Ruotsissa ja Ranskassa (kirja-alan ammattijärjestö CGT).
The negative right of organisation, i.e. the obligation to be a member of a trade union in order to be given priority in recruitment procedures is contrary to the Charter (de jure or de facto trade union monopoly clauses in Ireland, the Netherlands (printing sector), Sweden and France (CGT book publishing trade union)).
Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitea arvioi sitä vastoin päätöksessään, jonka se teki 21. toukokuuta 2002 jätetyn kollektiivisen valituksen n:o 11/2001 perusteella, että Portugali ei ollut jättänyt noudattamatta Euroopan sosiaalisen peruskirjan 5 artiklan määräyksiä, kun se ei ollut myöntänyt poliisialan henkilökunnalle järjestäytymisoikeutta vaan ainoastaan yhdistymisoikeuden.
On the other hand, in its decision relating to collective complaint No 11/2001, delivered on 21 May 2002, the European Committee of Social Rights considered that Portugal’s decision to grant police personnel the right of association but not trade union rights was not contrary to the provisions of Article 5 of the European Social Charter.
Lapsityövoiman käytön kielto ja nuorten suojelu työssä (32 artikla)
Prohibition of child labour and protection of young people at work (Article 32)
Sosiaalisen peruskirjan ja tarkistetun sosiaalisen peruskirjan määräysten soveltamista koskevien ECSR:n raporttien mukaan:
The reports on the application of the Social Charter and the Revised Social Charter drawn up by the ECSR show that: