natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The annual Team Finland Day, to be held in Helsinki, Finland, will bring together TF organisations, the chairs of international teams, regional coordinators from Finland, and key stakeholder groups under a single roof. 
Verkoston vuosittain toistuvaksi päätapahtumaksi luodaan Team Finland-päivä, joka kokoaa Helsinkiin TF-organisaatiot, ulkomaan tiimien puheenjohtajat, Suomen alueelliset koordinaattorit ja keskeiset sidosryhmät.
The first Team Finland Day will be held on 27 August 2013. 
Ensimmäinen Team Finland-päivä järjestetään 27.8.2013.
Ministries will provide sufficient resources for a shared training programme. 
Ministeriöt osoittavat riittävät resurssit yhteisen koulutuksen toteuttamiseen siten, että koulutus voidaan käynnistää kevään 2014 kuluessa.
Training should begin in spring 2014. The objective is to create a reputable and highly valued education programme, in which the employees of TF organisations and, where necessary, participants from outside the network, can participate over a period of several years. 
Tavoitteena on laadukas ja arvostettu täydennyskoulutuksen kurssi, jonka kautta kierrätetään useamman vuoden aikana sekä TF-organisaatioiden työntekijöitä että harkinnan mukaan ulkopuolisia osallistujia.
Strategy implementation 
Strategian toimeenpano
The strategy will provide a guideline for the activities of Team Finland's member organisations , their personnel input and resource allocation in 2014. The TF network's activities cover external economic relations, internationalisation of companies, investments in Finland, and country branding, both in Finland and abroad. 
Strategia ohjaa Team Finland-verkoston organisaatioiden toimintaa, niiden henkilöstön työpanosta ja resurssien kohdentamista vuonna 2014. TF-verkoston toiminta kattaa taloudellisia ulkosuhteita, yritysten kansainvälistymistä, Suomeen suuntautuvia investointeja ja maakuvatyötä koskevat toiminnot, sekä Suomessa että ulkomailla.
[1] Government , Ministry for Foreign Affairs, Ministry of Employment and the Economy, Ministry of Education and Culture, Finpro, Invest in Finland, Finnvera, Tekes, Finnish Industry Investment Ltd, Finnfund, Finnpartnership, Finnish Tourist Board, the Finnish-Russian Chamber of Commerce, the Finnish-Swedish Chamber of Commerce, and ELY centres. 
[1] Valtioneuvoston kanslia, ulkoasiainministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, Finpro, Invest in Finland, Finnvera, Tekes, Teollisuussijoitus, Finnfund, Finnpartnership, Matkailun edistämiskeskus, Suomalais-venäläinen kauppakamari, Suomalais-ruotsalainen kauppakamari sekä ELY-keskukset.
Updated list available on the website of team.finland.fi . 
Päivitetty listaus verkkosivulla team.finland.fi .
The Government requires that, in their operations, all organisations in the Team Finland network take account of the policies outlined in this Resolution. 
Valtioneuvosto edellyttää, että kaikki Team Finland organisaatiot ottavat tämän periaatepäätöksen linjaukset huomioon toiminnassaan.
Priority areas specified in the strategy must have a clear impact on the organisations' activities, resource allocation and provision of publicly funded services. 
Strategiassa määriteltyjen painopisteiden tulee vaikuttaa selkeästi organisaatioiden toimintaan, resurssien kohdentamiseen sekä julkisrahoitteisten palvelujen määrittämiseen.
Ministers and senior officials in the ministries will be instrumental to ensuring this commitment. 
Ministereiden ja ministeriöiden virkamiesjohdon rooli sitouttamisessa on keskeinen.
The Permanent Secretaries' coordination group will name the parties responsible for strategy execution, if these are not indicated in this strategy, and will follow up on the implementation of individual projects. 
Kansliapäälliköiden koordinaatioryhmä määrittelee toimeenpanon vastuutahot niiltä osin, kuin näitä ei ole kirjattu tähän strategiaan, sekä seuraa yksittäisten hankkeiden toteutusta.
Government Report on the Future: 
Valtioneuvoston tulevaisuusselonteko:
well-being through sustainable growth 
kestävällä kasvulla hyvinvointia
Finland has drifted into a situation where the growth that financially underpins its citizens’ and inhabitants’ well-being cannot be generated without special measures. 
Suomi on ajautunut tilanteeseen, jossa kansalaisten ja Suomessa asuvien hyvinvoinnin rahoituksen turvaava kasvu ei toteudu ilman erityisiä ponnisteluja.
Indeed, the EU as a whole faces major challenges. 
Koko EU kohtaa merkittäviä haasteita.
As a commitment involving preparations over the next decades, the theme of sustainable development is covered in all of its aspects. 
Valmisteilla oleva kestävän kehityksen sitoumus tuleville vuosikymmenille käsittelee kestävän kehityksen teeman kokonaisuutta.
Policies already set form the basis for the Report on the Future. 
Jo tehdyt linjaukset ovat tulevaisuusselonteon lähtökohtia.
The aim has been to come up with decisions in principle, on the basis of which it is possible to build concrete reforms. 
Tavoitteena on ollut tuottaa periaatelinjauksia, joiden pohjalle voidaan jatkotyössä rakentaa konkreettisia uudistuksia.
The report itself is not an action plan. 
Selonteko itse ei ole toimenpideohjelma.
In this, the Government’s key role lies in supporting the enhancement of the competence base and operating environment, so as to make Finland one of the best countries in the world in creating and applying new information. 
Valtion keskeinen rooli on tukea osaamispohjan ja toimintaympäristön parantamista niin, että Suomi on maailman kärkijoukossa uuden tiedon luomisessa ja soveltamisessa.
An open-minded culture engaged in analysis of the future and its opportunities will be a significant factor in Finland’s future success. 
Ennakkoluuloton tulevaisuutta ja sen mahdollisuuksia jäsentävä kulttuuri on merkittävä tekijä Suomen menestyksessä.
In order to meet the related challenges boldly, the public administration requires reform. 
Hallinnon tulee uudistua rohkeasti kohtaamaan tulevat haasteet.
This report therefore proposes the reinforcement of open-minded experimental activities. 
Selonteko ehdottaa uusille ideoille avoimen kokeilevan toiminnan voimistamista.
In this report, use has been made of their views and of the draft texts of the publication to appear in late 2013. 
Heidän näkemyksiään ja vuoden 2013 lopulla ilmestyvän julkaisun luonnostekstejä on hyödynnetty tässä selonteossa.
The report will be submitted for consideration by Parliament. 
Selonteko luovutetaan eduskunnan käsiteltäväksi.
Projects launched and reports published by the Parliamentary Committee for the Future have already raised a number of issues that are significant to the report. 
Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan käynnistämät hankkeet ja julkaisemat raportit ovat jo nostaneet esiin monia selonteon kannalta merkittäviä kysymyksiä.
We hope that the perspectives created by the Government Report on the Future initiate a debate that reinforces Finland's ability to build a future of the kind we are seeking. 
Tulevaisuusselonteon näköaloista syntyy toivottavasti keskustelu, joka vahvistaa Suomen kykyä tehdä tulevaisuudestaan toivottu.
The ministries will carry out foresight work by gathering and preparing for the actions and alternatives that will build a more sustainable future in terms of growth and citizens’ well-being. 
Ministeriöiden tulevaisuustyössä kootaan ja valmistellaan niitä toimenpiteitä ja vaihtoehtoja, joilla tulevaisuudesta tehdään kestävämpi kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta.
The ministerial working group steering foresight preparation 
Tulevaisuusselontekotyötä ohjaava ministerityöryhmä
Government Report on the Future focusing on well-being based on sustainable growth 
Kestävällä kasvulla hyvinvointia -tulevaisuusselonteko
This report, on well-being through sustainable growth, focuses on the keys to sustainable growth if we are to guarantee well-being in the future, based on a time-frame extending to 2030. 
Kestävällä kasvulla hyvinvointia -selonteossa keskitytään kestävän kasvun avaimiin hyvinvoinnin takaamiseksi vuoteen 2030 ulottuvassa tulevaisuudessa.
Preparation of the report was led by a Government-appointed ministerial working group representing all parties in Government. 
Selonteon valmistelua on johtanut hallituksen nimittämä kaikkia hallituspuolueita edustava ministerityöryhmä.
The government has sought to resolve this issue through diverse strategy work at multiple levels. Nevertheless, globalisation in particular is making the prioritisation of strategic plans, and their practical implementation, citizens’ inclusion, planning co-ordination and harmonisation, increasingly difficult. 
Ratkaisuna julkinen sektori eri tasoilla on ajautunut monimuotoiseen strategiatyöskentelyyn, mutta erityisesti globalisaatiosta johtuen strategisten suunnitelmien priorisointi, käytännön toteutus, osallisuus ja suunnittelun yhteensovittaminen on yhä vaikeampaa.
The task of the Government Report on the Future focusing on well-being based on sustainable growth is to identify issues that will require future attention across terms of government. 
Tulevaisuusselontekojen tehtävä on tunnistaa tulevaisuudessa huomiota vaativia asioita yli hallituskausien.
In other words, the report is not an extensive explanatory model of sustainable growth and well-being and does not cover the full panoply of challenges to sustainable development . 
Tämä kohdentaminen tarkoittaa sitä, että selonteko ei ole kattava selitysmalli kestävälle kasvulle ja hyvinvoinnille, eikä se kata kaikkia kestävän kehityksen haasteita.
A national strategy for sustainable development, aimed at creating a social contract strongly binding the various actors in society to common sustainable development goals with a view to 2050, was concurrently prepared. 
Tulevaisuusselonteon kanssa samaan aikaan on myös valmisteltu kansallista kestävän kehityksen strategiaa, jonka tavoitteena on luoda yhteiskunnan eri toimijoita vahvasti yhteisiin kestävän kehityksen päämääriin sitouttava yhteiskuntasitoumus tarkastellen tulevaisuutta vuoteen 2050 asti.
The Government Report on the Future outlines the Government’s common vision of the future we are seeking to build. 
Tulevaisuusselonteko linjaa valtioneuvoston yhteisen tahtotilan tulevaisuuden rakentamiseksi.
Finland cannot copy the required solutions from elsewhere, but must find novel, original solutions that provide us with the keys to a successful future. 
Vastauksia ongelmiin ei ole kopioitavissa muualta.
For the first time, a separate foresight phase formed part of the government report’s preparation. 
Tämän vuoksi Suomen on löydettävä uudenlaisia ja omaperäisiä ratkaisuja tulevaisuuden menestyksen avainten löytämiseksi.
The purpose of this phase was to seek a novel approach to finding new directions for Finland. 
Tulevaisuusselonteon valmisteluun liitettiin ensimmäistä kertaa erillinen ennakointivaihe, jonka tarkoituksena oli etsiä Suomelle uusia suuntia uudella tavalla.
The foresight phase was implemented in collaboration between the Prime Minister’s Office, the Finnish Innovation Fund Sitra, the Academy of Finland, and Tekes, the Finnish Funding Agency for Technology and Innovation, alongside a host of independent specialists and experts from research institutions, enterprises and NGOs. 
Ennakointivaihe toteutettiin valtioneuvoston kanslian, Sitran, Suomen Akatemian ja Tekesin yhteistyönä ja siihen osallistui suuri joukko riippumattomia eri alojen osaajia ja asiantuntijoita tutkimuslaitoksista, yrityksistä ja kansalaisjärjestöistä.
In addition, discussions were held on the website of the Government Report on the Future at and at seven locations in Finland in the autumn of 2012. In these, citizens were urged to come forward with ideas, and to discuss and ponder Finland’s future and the possibilities that lie ahead. 
Lisäksi tulevaisuusselonteon www.2030.fi -sivustolla ja syksyllä 2012 seitsemällä paikkakunnalla eri puolilla Suomea järjestetyissä keskustelutilaisuuksissa heräteltiin kansalaisia ideoimaan, keskustelemaan ja pohtimaan Suomen tulevaisuutta ja mahdollisuuksia.
Completed in February 2013, the report on the foresight phase assembles views on the direction Finland might take, based on discussions between experts at different forums and events. 
Helmikuussa 2013 valmistuneeseen ennakointivaiheen raporttiin on koottu eri foorumeilla ja tilaisuuksissa käytyjen keskustelujen pohjalta asiantuntijoiden tunnistamia suuntia Suomelle kohti vuotta 2030.
In addition, the following cross-cutting themes were examined: competences and capabilities, changes brought about by the digital economy, globalisation and flexibility, and resilience in the face of crisis. 
Poikkileikkaavina kysymyksinä tarkasteltiin osaamisia ja kyvykkyyksiä, digitaalitalouden tuomia muutoksia, globalisaatiota ja joustavuutta sekä kriisinsietokykyä.
An abundance of other foresight material is available. 
Myös muuta tulevaisuutta kuvaavaa ennakointiaineistoa on olemassa erittäin paljon.
The Government Report on the Future presents those viewpoints considered significant in terms of the content it sets out to cover, rather than describing all of the foresight material on hand, or reprising the entire Foresight Report Future 2030. 
Tulevaisuuselonteossa ei kuvata kaikkea aineistoa eikä toisteta koko ennakointiraporttia, vaan ainoastaan selonteon sisältöjen kannalta merkittäviä näkökulmia.
In addition to the foresight work, the report is based on recent research and the many policies and strategies already implemented by the Government. 
Ennakointityön lisäksi selonteko nojaa tuoreeseen tutkimukseen ja moniin valtioneuvoston jo tekemiin linjauksiin ja strategioihin.
Use was also made of the results of the ‘Sustainable Growth Model’, an independent international research project that was implemented concurrently. 
Selonteon valmistelussa on hyödynnetty myös rinnalla toteutetun itsenäisen kansainvälisen tutkimushankkeen ”Kestävän kasvun malli” tuloksia.
Management structures and the implementation of the report’s preparation are described in the appendices. 
Tulevaisuusselonteon valmistelun ohjausrakenteet ja toteutus on kuvattu liitteissä.
The report focuses on the identified key prerequisites for future success. 
Selonteko keskittyy keskeisiksi tunnistettuihin tulevaisuuden menestyksen edellytystekijöihin.
Chapter 4 discusses Finland’s prerequisites and strengths for implementing sustainable growth, while the subsequent chapters describe key requirements for sustainable growth that require future attention. 
Luvussa 4 on pohdittu Suomen edellytyksiä ja vahvuuksia kestävän kasvun toteutumiseksi ja tätä seuraavissa luvuissa on kuvattu tärkeimpiä kestävän kasvun edellytystekijöitä, jotka vaativat tulevaisuudessa huomiota.
These constitute overarching themes as follows: the business operating environment and the diversity of entrepreneurial activities (Chapter 5); work, learning and entrepreneurship (Chapter 6); education, community spirit and participation (Chapter 7); and public sector activities in support of sustainable growth (Chapter 8). 
Näitä asiakokonaisuuksia ovat yritysten toimintaympäristö ja yritystoiminnan monipuolisuus (luku 5), työ, oppiminen ja yrittäjyys (luku 6), sivistys, yhteisöllisyys ja osallisuus (luku 7) sekä julkisen sektorin toiminta kestävän kasvun tukena (luku 8).
The final chapter, Chapter 9, includes a summary of the Government’s targets and policy guidelines. 
Viimeiseen lukuun 9 on koottu yhteenveto valtioneuvoston tavoitteista ja toimintalinjauksista.
A VISION FOR 2030 AND THE CASE FOR SUSTAINABLE GROWTH 
Visio vuodelle 2030 ja perustelut kestävälle kasvulle
The Government’s vision: 
Valtioneuvoston visio:
In 2030, Finland will be a good place to live a meaningful and valued life. 
Vuonna 2030 kaikkien Suomessa on hyvä elää merkityksellistä ja arvokasta elämää.
Finland will have succeeded in building sustainable growth based on the country’s unique success factors, while bearing its responsibilities both in Finland and globally. 
Suomi on onnistunut rakentamaan kestävää kasvua omaleimaisiin menestystekijöihinsä nojaten ja kantaen vastuuta sekä Suomessa että globaalisti.
This is the responsibility of the whole of society, and all communities and individuals. 
Vastuuta kantavat koko yhteiskunta, yhteisöt ja yksilöt.
This means development that meets the needs of current generations, without diminishing future generation's opportunities to meet their own needs. 
Tämä tarkoittaa kehitystä, joka tyydyttää nykyisten sukupolvien tarpeet heikentämättä tulevien sukupolvien mahdollisuutta tyydyttää omia tarpeitaan.
Building our well-being has had global effects and been achived at a high price. 
Hyvinvointiamme on rakennettu globaalisti kovalla hinnalla.
As the global population has grown and unsustainable consumption has proliferated, the planetary boundaries have been met. 
Globaalin väestönkasvun ja kestämättömien kulutustottumusten myötä maapallon kantokyvyn rajat ovat tulleet vastaan.
Short-sighted pursuit of future growth, with no regard to its limits, would undermine the basis of future generations’ well-being. 
Tulevaisuuden kasvun tavoittelu lyhytnäköisesti ja kasvun rajoista välittämättä syö edellytyksiä seuraavien sukupolvien hyvinvoinnilta.
A range of well-being indicators in international comparisons suggest that Finland is currently doing well. 
Kansainvälisissä vertailuissa monilla eri hyvinvoinnin mittareilla mitattuna Suomi voi tällä hetkellä hyvin.
However, room for improvement remains. 
Parantamistakin on.
Increasing inequality and social exclusion are a particular cause for concern. 
Huolta aiheuttaa erityisesti eriarvoistumisen ja syrjäytymisen kasvu.
On the other hand, well-being is not an unambiguous concept, but consists of many sub-areas and complex causal relationships (Box 2.2). 
Hyvinvoinnin määrittely ei kuitenkaan ole yksiselitteistä ja se muodostuu monista eri osa-alueista ja monimutkaisista syy-seuraussuhteista (laatikko 2.2).
As the population ages, care costs will increase and the dependency ratio will become less favourable. 
Väestön ikääntyessä hoivakustannukset kasvavat ja huoltosuhde heikkenee.
Our public sector finances are currently characterised by a sustainability gap, estimated at 4.7% of GDP (see Box 2.1). 
Tällä hetkellä julkisessa taloudessa on kestävyysvaje, joka on arviolta 4,7 % BKT:sta (ks. laatikko 2.1).
Box 2.1 
Laatikko 2.1
Finland’s sustainability gap (Source: 
Suomen kestävyysvaje (Lähde:
Ministry of Finance) 
valtiovarainministeriö)
Meanwhile, age-related expenditure within the public economy continues to grow as the number of older people increases. 
Samanaikaisesti julkisen talouden ikäsidonnaiset menot jatkavat kasvuaan ikääntyneiden määrän kasvaessa.
The working-age population is forecast to fall by around 100,000 by 2030. 
Työikäisen väestön ennakoidaan supistuvan noin 100 000 henkilöllä vuoteen 2030 mennessä.
In 2008, there were four working-age people per senior citizen, 
Vuonna 2008 jokaista ikääntynyttä kohden oli neljä työikäistä.
but by 2030 there will be around two. 
Vuoteen 2030 mennessä jokaista ikääntynyttä kohden on enää noin kaksi työikäistä.
Age-related expenditure (pensions, health care, long-term care, unemployment security and education) within the public economy (government, local authorities, social security funds) currently amount to almost 30% of GDP. 
Julkisyhteisöjen (valtio, kunnat, sosiaaliturvarahastot) ikäsidonnaiset menot (eläkkeet, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito, työttömyysturva ja koulutus) ovat tällä hetkellä lähes 30% BKT:sta.
It is estimated that age-related expenditure will grow by more than 3 percentage points in relation to GDP by 2030. 
Ikäsidonnaisten menojen arvioidaan kasvavan yli 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2030 mennessä.
This growth is particularly due to pension expenditure, which is expected to grow by 1.8 percentage points in relation to GDP by 2030. 
Kasvu johtuu erityisesti eläkemenoista, joiden odotetaan kasvavan 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2030 mennessä.
On the other hand, reducing the assumed interest paid on the national debt by 0.5 percentage points would reduce the sustainability gap by 0.2 percentage points. 
Valtion velan korko-oletuksen alentaminen 0,5 prosenttiyksiköllä puolestaan pienentäisi kestävyysvajetta 0,2 prosenttiyksikköä.
On the other hand, growth in general economic productivity by 0.25 percentage points would reduce the sustainability gap by only 0.3 percentage points, since the increase in productivity would raise wages and thereby the cost of public services. 
Toisaalta talouden yleisen tuottavuuden kasvu 0,25 prosenttiyksiköllä pienentäisi kestävyysvajetta vain 0,3 prosenttiyksikköä, koska tuottavuuden kasvu nostaisi palkkoja ja siten myös julkisten palveluiden kustannuksia.
A reduction in the structural unemployment rate of 0.5 percentage points would reduce the sustainability gap by 0.15 percentage points, if the fall in the unemployment rate was fully reflected as an improvement in the employment rate. 
Rakenteellisen työttömyysasteen lasku 0,5 prosenttiyksiköllä pienentäisi kestävyysvajetta 0,15 prosenttiyksikköä, jos työttömyysasteen lasku näkyy täysimääräisesti työllisyysasteen paranemisena.
Meanwhile, in many respects, the growth and competitiveness logic of enterprises and the nature of work are being reshaped. 
Yritysten kasvun ja kilpailukyvyn logiikka sekä työn luonne ovat samaan aikaan monilta osin muuttamassa muotoaan.
Many workplaces that have vanished will not return in the same form. 
Iso osa poistuneista työpaikoista ei palaa takaisin samanlaisina.
The key to filling the sustainability gap lies in creating the preconditions for future economic growth with the aid of structural changes. 
Kestävyysvajeen paikkaamiseksi olennaisinta on luoda rakennemuutoksilla edellytyksiä tulevaisuuden taloudelliselle kasvulle.
The public authorities could create the preconditions and incentives for diverse, competitive and growth-oriented businesses, which would generate more private-sector jobs. 
Julkinen valta voi luoda edellytyksiä ja kannusteita monipuoliselle, kilpailukykyiselle ja kasvuhakuiselle yritystoiminnalle, joka synnyttää lisää yksityisrahoitteisia työpaikkoja.
Similarly, productivity growth could be supported and encouraged in all sectors through government decisions, which would also have an impact on the labour supply. 
Samoin julkisin päätöksin voidaan tukea ja kannustaa tuottavuuden kehittämistä kaikilla sektoreilla ja vaikuttaa työvoiman tarjontaan.
Through its own posts, the public sector in particular can influence the productivity and content of work, and work practices and well-being. 
Julkinen sektori voi erityisesti omilla työpaikoillaan vaikuttaa työn tuottavuuteen, työn sisältöön ja tekemisen tapaan sekä työhyvinvointiin.
It should be noted that inability to realise successful sustainable growth is a possible future development path. 
Tulevaisuuden yhtenä mahdollisena kehityspolkuna on huomioitava, että onnistuminen kestävässä kasvussa ei välttämättä toteudu.
Our chances of reversing the development trend in social exclusion would also be diminished. 
Samalla heikkenisivät mahdollisuudet katkaista kansalaisten eriarvoistumiskehitys.
Whether or not such a scenario will eventually transpire, we need to prepare for it by engaging in a common and open debate on the grounds for our future choices. 
Vaikka näin ei kävisi, tähän varautumiseksi on käynnistettävä yhteinen ja avoin keskustelu tulevaisuuden valintojen perusteista.
The different aspects are connected to one another in many ways. 
Näkökulmat ovat kytkeytyneet toisiinsa monin tavoin.
Different aspects also require close dialogue and co-operation between various bodies, such as citizens, enterprises, researchers and the government. 
Eri näkökulmat edellyttävät myös eri tahojen, kuten kansalaisten, yritysten, tutkijoiden ja valtion, tiivistä vuoropuhelua ja yhdessä tekemistä.
To realise sustainable growth, we will have to choose how we use various resources in the short term, while also investing in the preconditions for future well-being by focusing on sustainable development. 
Kestävän kasvun toteutuminen edellyttää valintoja eri resurssien käyttötarpeiden välillä lyhyellä aikavälillä, mutta panostamalla kestävään kehitykseen investoimme tulevaisuuden hyvinvoinnin edellytyksiin.