natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These will be developed through smooth co-operation between the public and private sectors and organisations. 
Niitä kehitetään sujuvalla julkisen ja yksityisen sektorin sekä järjestöjen yhteistyöllä.
The markets for welfare services and healthcare will grow in rapidly developing countries, with which Finland will be engaged in systematic co-operation.’ 
Hyvinvointipalvelujen ja terveydenhuollon markkinat kasvavat nopeasti kehittyvissä maissa, joiden kanssa Suomi tekee systemaattista yhteistyötä.”
To promote sustainable growth, greater internationality, pluralism and diversity in society are essential. 
Kestävän kasvun edistämiseksi on olennaista, että yhteiskunnan kansainvälisyys, moniarvoisuus ja monimuotoisuus lisääntyvät.
We must also be able to value and leverage diversity. 
Meidän on myös kyettävä arvostamaan ja hyödyntämään erilaisuutta.
Accepting differences in others and respecting all people will help to strengthen social cohesion. 
Erilaisuuden hyväksyminen ja jokaisen arvostaminen auttavat vahvistamaan yhteiskunnan yhtenäisyyttä.
Valuation and mutual respect are based on a high level of education, whose foundations are laid in early childhood education. 
Arvostuksen ja keskinäisen kunnioituksen lähtökohtana on korkea sivistys, jonka perusteita luodaan jo varhaiskasvatuksessa.
In the mosaic-like society of the future, it may be that forming social, international and inter-organisational contracts will become more complex. 
On arvioitu, että tulevaisuuden mosaiikkimaisessa yhteiskunnassa, kansainvälisesti, kansallisesti ja organisaatioiden välillä, sopimusten laatiminen monimutkaistuu.
More viewpoints and parties will be involved and achieving long-term commitment will be difficult as change accelerates. 
Eri näkökulmia ja osapuolia on enemmän ja pitkän aikavälin sitovuutta on vaikea saavuttaa muutostahdin nopeutuessa.
On the other hand, a growing number of contracts can be envisaged, as efforts are made to control our increasingly complex world. 
Toisaalta on nähtävissä sopimusten määrän kasvaminen, kun monimutkaistuvaa maailmaa pyritään hallitsemaan.
Maintaining mutual social trust will, nevertheless, be the essential issue. 
Olennaisinta on kuitenkin keskinäisen yhteiskunnallisen luottamuksen säilyttäminen.
Finland has had strong trust capital and must maintain a trust-based society in the future. 
Suomella on ollut vahva luottamuspääoma ja luottamusyhteiskunnan säilyttäminen on tulevaisuudessa tärkeää.
We can further strengthen mutual trust by achieving things together. 
Keskinäistä luottamusta yhdessä tekemiseen voimme edelleen vahvistaa.
‘Finland is a trust-based society that offers suitable services for everyone in a flexible way, based on efficient use of technological possibilities. 
”Suomi on luottamusyhteiskunta, joka tarjoaa joustavasti jokaiselle sopivat palvelut käyttäen tehokkaasti hyväksi teknologisia mahdollisuuksia.
People will learn to be tolerant and respect each other in everyday life, both at school and in working life. 
Suvaitsevaisiksi ja toisia kunnioittaviksi opitaan arjessa, sekä koulussa että työelämässä.
This country engages in fair international labour force co-operation, with the equal position of women in working life as a special competitive asset.’ 
Maamme tekee reilua kansainvälistä työvoimayhteistyötä, erityisenä kilpailuvalttina naisten tasa-arvoinen asema työelämässä.”
In the digital economy of the future, where citizens will be able to operate anywhere in the world, the division of labour and responsibilities between citizens and the public sector will need to be redefined. 
Kansalaisen ja julkisen sektorin välinen työnjako ja vastuut tarvitsevat uutta määrittelyä tulevaisuuden digitaalitaloudessa, jossa kansalaiset pystyvät toimimaan kaikkialla.
Citizens must be given the opportunity to have an influence and take responsibility for some of the tasks. 
Kansalaisilla on oltava mahdollisuudet vaikuttaa ja ottaa omalle vastuulleen osa tehtävistä.
Individuals should come together and bear joint responsibility for building a common future. 
Yksilöt yhdessä kantavat vastuuta ja osallistuvat yhteisen tulevaisuuden luomiseen.
There will be more opportunities to have an influence and civic society will tend to operate more in virtual communities. 
Vaikuttamismahdollisuuksia on tulevaisuudessa enemmän ja kansalaisyhteiskunta toimii yhä enemmän myös virtuaaliyhteisöissä.
On the other hand, the significance of various forms of neighbourhood democracy and local influence will be enhanced. 
Toisaalta myös erilaiset lähidemokratian muodot ja paikallisvaikuttaminen kasvattavat merkitystään.
In general, the third sector will grow in significance. 
Kolmannen sektorin merkitys tulee yleisesti kasvamaan.
Given the opportunity, the various modes of having an influence and participating will diversify and new modes will be adopted. 
Erilaiset vaikuttamisen ja osallisuuden muodot monipuolistuvat, jos niille annetaan tilaa ja uusia vaikuttamisen muotoja myös hyödynnetään.
Openness, transparency, interaction and an opportunity for everyone to take an active part will be essential criteria when defining future channels of influence. 
Avoimuus, läpinäkyvyys, vuorovaikutteisuus ja kaikkien mahdollisuus osallistua aktiivisesti ovat olennaisia kriteerejä määriteltäessä tulevaisuuden vaikutuskanavia.
For everyone to thrive in society, creating competence and abilities from early childhood education onwards will play a key role. 
Jotta kaikki pärjäävät yhteiskunnassa, osaamisen ja kykyjen rakentaminen varhaiskasvatuksesta lähtien on avainasemassa.
Everyone’s input is important and should be valued. 
Jokaisen panos on tärkeä ja jokaisen panoksen tulisi olla arvokas.
Community spirit and respect for nature, alongside other sustainable values, are crucial to our future success. 
Yhteisöllisyys ja luonnon kunnioitus sekä muut kestävät arvot ovat tulevaisuuden menestyksen kannalta kriittistä.
Together with our children, we are now building these values. 
Näitä arvoja rakennamme nyt lastemme kanssa.
Box 7.2. Strengthening the intellectual culture 
Laatikko 7.2 Henkisen kulttuurin vahvistaminen
Castells & Himanen, 2013 ) 
Castells & Himanen, 2013)
Ultimately, the crucial link in the sustainable growth model is cultural. 
Kestävän kasvun mallin ratkaiseva linkki on lopulta kulttuurinen.
In the end, this will determine the success or failure of the reforms required by sustainable well-being and the sustainable economy, and their combination. 
Kulttuurinen linkki määrittää viime kädessä kestävän hyvinvoinnin ja kestävän talouden sekä niiden yhdistelmän edellyttämien uudistusten onnistumisen tai epäonnistumisen.
The intellectual culture is the main pillar of a valued life. 
Henkinen kulttuuri on arvokkaan elämän yhteiskunnan pääpilari.
At cultural level, three factors will play a crucial role in the successful creation of a model for sustainable growth. 
Kulttuurisella tasolla kestävän kasvun mallin rakentamisen onnistumisen kannalta ratkaisevassa asemassa on kolme tekijää.
Culture of creativity 
(1) Luovuuden kulttuuri
At this point, we can also call this a ‘culture of creative entrepreneurship’, understanding the term ‘entrepreneurship’ on a broader basis as meaning any active fulfilment of one’s personal potential. 
Tässä kohtaa sille voi käyttää myös nimitystä “luovan yrittäjyyden kulttuuri”, ymmärtäen sana ‘yrittäjyys’ laajasti nimenä mille tahansa aktiiviselle oman potentiaalinsa toteuttamiselle.
In terms of Finland’s future, some key challenges relate to the counterforces suppressing the country’s culture of creativity. 
Suomen tulevaisuuden kannalta eräät kaikkein suurimmat haasteet liittyvät sen luovuuden kulttuuria tukahduttaviin vastavoimiin.
The cultural milieu strongly hampers rather than encourages entrepreneurship. 
Kulttuurinen taso ei kannusta vaan pikemminkin voimakkaasti ehkäisee yrittämistä.
This is related to two factors that are akin to the two sides of the same coin. 
Tämä liittyy kahteen tekijään, jotka ovat kuin saman kolikon kaksi puolta.
Firstly, failure in entrepreneurship is viewed as a personal failure, in a cultural setting that could be described as ‘a culture of shame’. 
Ensinnäkin yrittämisessä epäonnistuminen nähdään yhä henkilökohtaisena epäonnistumisena, kulttuurisessa kehyksessä jota voi kutsua “häpeän kulttuuriksi”.
This is diametrically opposed to the culture of Silicon Valley, where failure is even viewed as a merit: 
Tämä on täysin vastakkainen esimerkiksi Piilaakson kulttuurille, jossa epäonnistumiset nähdään jopa meriitteinä:
failures prove that you have tried, but have refused to give up despite them. 
epäonnistumiset osoittavat, että olet yrittänyt ja ettet ole siitä huolimatta luovuttanut.
Secondly, this negative attitude is linked to the idea that no one should outstrip their peers, i.e. 'a culture of envy’. 
Toiseksi tämä linkittyy ajatukseen, jonka mukaan kukaan ei saisi menestyä enempää kuin toiset eli “kateuden kulttuuriin”.
Based on responses to various value and attitude surveys, Finland’s intellectual culture might be summed up as follows: 
Suomalaisten vastaukset eri arvo- ja asennetutkimuksiin voisi summata henkisenä kulttuurina näin:
in Finland, success is the only thing that is even more unacceptable than failure! 
Suomessa ainoa vähemmän sallittu asia kuin epäonnistua on itse asiassa onnistua!
Should such an intellectual posture towards the creativity culture persist – as a skewed interpretation of equality as a social value – it will considerably hinder the efforts of the country to creatively reform its economy and well-being and create the model of sustainable growth needed in order to succeed in the future. 
Mikäli tämä henkinen tila luovuuden kulttuurin suhteen jatkuu – eräänlaisena vääristyneenä tulkintana siitä, mitä tasa-arvo yhteiskunnallisena arvona merkitsee – se tulee olemaan merkittävä este koko Suomen pyrkimykselle uudistaa luovasti taloutensa sekä hyvinvointinsa ja luoda tulevaisuudessa onnistumiseksi tarvittava kestävän kasvun malli.
(2) Culture of openness 
(2) Avoimuuden kulttuuri
Another crucially important cultural factor is the culture of openness. 
Toinen ratkaisevan tärkeä kulttuurinen tekijä on avoimuuden kulttuuri.
In the longer term, cultural identity is a key link in the creation of either ‘a virtuous circle’ or ‘a vicious circle’ of sustainable economy and well-being. 
Kulttuurinen identiteetti on pidemmällä tähtäimellä avainlinkki kestävän talouden ja hyvinvoinnin “hyvän kehän” tai “noidankehän” syntymisen kannalta.
In many ways, a strong collective identity can be a strength: 
Vahva kollektiivinen identiteetti voi olla monilla tavoin vahvuus:
it can offer a strong basis for linking economic development in an all-encompassing manner to the development of well-being – while also legitimating the overall development model. 
se voi tarjota vahvan perustan linkittää taloudellinen kehitys hyvinvoinnin kehitykseen kaikki mukaan ottavalla tavalla – joka näin samalla legitimisoi koko kehitysmallia.
A strong cultural collective identity could be a strength, especially if all inhabitants of Finland are viewed as ‘Finnish’ to the same degree, even if born elsewhere. 
Vahva kulttuurinen kollektiivinen identiteetti voisi olla erityisesti vahvuus, jos kaikki maassa asuvat ihmiset nähtäisiin yhtä lailla “suomalaisina” riippumatta siitä ovatko he sattuneet syntymään alun perin jossakin muualla.
In such a case, by combining a strong collective cultural identity with strong willingness to integrate by people from different backgrounds, Finland could provide itself with an uncommonly powerful asset. 
Tässä tapauksessa Suomi voisi luoda poikkeuksellisen vahvuuden yhdistämällä voimakkaan kollektiivisen kulttuurisen identiteetin muualta tulevien suhteen vahvaan integroivaan avoimuuteen.
(3) Culture of trust 
(3) Luottamuksen kulttuuri
Finally, the third culturally important factor is the culture of trust. 
Lopulta kolmas kulttuurisesti keskeinen tekijä on luottamuksen kulttuuri.
In this respect, the situation in Finland is more positive. 
Tähän ulottuvuuteen sisältyy Suomen kannalta positiivisempi tilanne.
This culture of trust is one of the Finnish model’s greatest strengths; in the past, it has even enabled difficult ‘social contracts’ which have brought parties together; our model for sustainable growth now requires such a culture. 
Luottamuksen kulttuuri on Suomen mallin suurimpia vahvuuksia, joka on aiemmin mahdollistanut vaikeatkin eri osapuolet yhteen tuovat “yhteiskuntasopimukset”, jollaista nyt myös kestävän kasvun malli edellyttää.
If Finland is unable to transform these three cultural factors, it may decline rather than flourish. 
Jos Suomi ei kykene uudistamaan tässä mainittuja kolmea kulttuurisen tason tekijää, niin Suomella saattaa olla tulevaisuudessa edessään kukoistuksen sijaan kuihtumisen kohtalo.
Ultimately, everything depends on the type of culture that Finland allows to prevail: 
Lopulta kaikki riippuu siitä minkälaisen kulttuurin Suomi antaa voittaa:
will it be a culture of creativity, openness and trust – or of their opposites? 
luovuuden, avoimuuden ja luottamuksen kulttuurin – vai antaako se periksi niiden vastakohdalle?
Box 7.3. International research project: 
Laatikko 7.3 Kansainvälinen tutkimushanke:
The Finnish model’s trump card is the ‘virtuous circle’ presiding over the development of information and human capital (Source: 
Suomen mallin valttikortti on informationaalisen ja inhimillisen kehityksen ”hyvän kehä” (Lähde:
Castells & Himanen, 2013) 
Castells & Himanen, 2013)
The Finnish model presents us with an exceptional opportunity: to form a competitive economy and self-reinforcing, all-encompassing ‘virtuous circle’ within welfare states. 
Suomen mallin erityismahdollisuus on muodostaa vahvuudekseen kilpailukykyisen talouden ja kaikki mukaan ottavan hyvinvointivaltion välinen, toisiaan ruokkiva “hyvän kehä”.
Under such a development model, the welfare state would provide the basis for the development of human capital, i.e. a highly skilled, thriving people which provides continuity in the country’s economic success. 
Tällaisessa kehitysmallissa inhimillinen kehitys tuottaa hyvinvointivaltion kautta osaavia ja hyvinvoivia ihmisiä jatkamaan talouden menestystä.
Continuation of welfare funding would be enabled by informational development, combining the leveraging of information technology with a new management and work culture. 
Ja informationaalinen kehitys, jossa informaatioteknologian hyödyntäminen yhdistyy uuteen johtamis- ja työkulttuuriin, puolestaan mahdollistaa hyvinvoinnin rahoittamisen jatkamisen.
In order to be realised in Finland, such 'a virtuous circle' will require acceptance and trust-based willingness to participate in creating it. 
Suomen ”hyvän kehän” mallin toteutuminen edellyttää sen hyväksyttävyyttä ja ihmisten luottamukseen perustuvaa halua osallistua siihen.
Low levels of trust and legitimacy are precisely what have led to problems in many of the other countries’ development models analysed during the international research project. 
Juuri heikon luottamuksen ja alhaisen legitimiteetin tähden monet muut kansainvälisen tutkimushankkeen analysoimista eri maiden kehitysmalleista ovat ongelmissa.
In its strong culture of trust, Finland has an excellent opportunity, in global terms, to succeed in creating a national consensus on the need to reform the development model in this manner. 
Suomella on vahvassa luottamuksen kulttuurissaan maailmanlaajuisesti poikkeuksellisen hyvä lähtökohta onnistua yhdistämään yhteiskunnan osapuolet tällaiseen mallin uudistukseen niin, että ihmiset kokevat kehitysmallin oikeutetuksi.
PUBLIC SECTOR IN SUPPORT OF SUSTAINABLE GROWTH 
JUlkinen sektori KESTÄVÄN KASVUN TUKENA
The public sector – central government, regional government and local authorities – plays a key role as an enabler of sustainable growth, proactively adopting and testing new ideas and operations and scaling up good practices for wider use. 
Julkisella sektorilla – keskushallinnolla, aluehallinnolla ja kunnilla – on merkittävä rooli kestävän kasvun mahdollistajana, uusien ajatusten ja toiminnan aloitteellisena omaksujana ja kokeilijana sekä hyvien toimintamallien skaalaajana laajempaan käyttöön.
Agility, openness and passion for joint experimentation must be encouraged without compromising the goals of good administration: the creation of a stable society characterised by legal protection and predictability. 
Ketteryyttä, avoimuutta ja intoa kokeilla yhdessä uutta on vahvistettava ilman, että vaarannetaan hyvän hallinnon tavoitetta luoda yhteiskuntaan vakautta, ennakoitavuutta ja oikeusvarmuutta.
Together, high-quality, comprehensive well-being services and sound administration support sustainable growth and a one-nation society. 
Laadukkaat, kattavat hyvinvointipalvelut ja hyvä hallinto tukevat yhdessä kestävää kasvua ja yhteiskunnan eheyttä.
On the other hand, political and administrative systems require systematic development on a continuous basis. 
Palvelut sekä politiikan ja hallinnon järjestelmät kaipaavat kuitenkin määrätietoista jatkuvaa kehittämistä.
To achieve this, we need to ensure that we make better use of knowledge in decision-making, implement decisions decisively and take careful stock of the effects. 
Tämän saavuttamiseksi tarvitaan parempaa tiedon hyödyntämistä päätöksenteossa, päätösten jämäkkää toimeenpanoa ja niiden vaikutusten huolellista arviointia.
Progress within the digital economy is enabling new kinds of activities that challenge old structures. 
Digitaalitalouden eteneminen mahdollistaa uudenlaista toimintaa ja haastaa entisiä rakenteita.
Traditional administration will not provide satisfactory results in a world of strong interdependencies, which is characterised by a profound upheaval of information and communication channels. 
Perinteinen hallinto ei tuota tyydyttäviä tuloksia vahvojen keskinäisriippuvuuksien maailmassa, jota leimaa tiedon ja kommunikaation kanavien perusteellinen mullistus.
The rapid social change challenges rigid systems to seek methods of managing entities and preparing for the future. 
Yhteiskunnan muutoksen nopeus haastaa jäykät järjestelmät etsimään keinoja hallita kokonaisuuksia ja varustautua tulevaan.
We must embrace such change as soon as possible and accelerate the pace of work. 
Tähän muutokseen on tartuttava mitä pikimmiten ja kiihdytettävä tekemisen tahtia.
To create future prerequisites for activities, the government has a substantial role in investing in the common digital infrastructure and competencies, and in improving productivity through ICT. 
Tulevaisuuden toiminnan edellytysten luomiseksi valtiolla on merkittävä tehtävä investoida yhteiseen digitaaliseen infrastruktuuriin ja osaamiseen sekä parantaa tuottavuutta ICT:tä hyödyntämällä.
For this, well-functioning co-operation and practical implementation will be required between public sector stakeholders, and with other actors in society. 
Tämä edellyttää toimivaa yhteistyötä ja käytännön tekemistä julkisen sektorin toimijoiden välillä sekä yhteiskunnan muiden toimijoiden kanssa.
Particularly close co-operation will be needed between national and local level. 
Erityisesti yhteistyön kansallisen ja paikallisen tason välillä on oltava tiivistä.
Although local authorities can adopt and try out new solutions, to secure the efficiency gains and widespread adoption of a co-operative approach, we need a common national intent while enabling action at local level. 
Kunnat voivat ottaa käyttöön ja kokeilla uusia ratkaisuja, mutta yhteisen tekemisen tehokkuushyötyjen ja laajan hyödyntämisen varmistamiseksi tarvitaan yhteistä kansallista tahtotilaa ja paikallisen tason toiminnan mahdollistamista.
Practical activities will be performed in public sector workplaces, which will require the reform of the working culture, common rules and leadership. 
Käytännön toiminta tapahtuu julkisen sektorin omilla työpaikoilla ja muutos vaatii työkulttuurin, yhteisten pelisääntöjen ja johtamisen uudistumista.
In the digital economy of the future, the production, distribution and leveraging of information will be based on new prerequisites. 
Tulevaisuuden digitaalitaloudessa on uudenlaiset edellytykset tuottaa, jakaa ja hyödyntää tietoa.
The public sector must be highly active in the open distribution and utilisation of information. 
Julkisen sektorin on oltava hyvin aktiivinen avoimessa tiedon jakamisessa ja hyödyntämisessä.
The public sector must invest in implementation, commitment and the creation of a ‘bottom up’ operating culture. 
Julkisen sektorin on panostettava toimeenpanoon, sitouttamiseen ja ”alhaalta ylöspäin” –toimintakulttuurin luomiseen.
This will enable a new way of performing tasks, while creating the platforms on which citizens, enterprises and communities can innovate and participate. 
Tällä mahdollistetaan tekemistä uudella tavalla ja luodaan myös alustoja kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille innovoida ja osallistua.
Finland has the possibility of becoming a renowned test laboratory, where successful businesses have been built on communal, open-data based services. 
Suomella on mahdollisuuksia olla maailmalla tunnettu testilaboratorio, jossa on rakennettu menestyvää liiketoimintaa avoimeen tietoon ja yhteisöllisyyteen pohjautuvilla palveluilla.
Finland’s trust-based society will form the foundation of this success. 
Suomalainen luottamusyhteiskunta ja sen hyödyntäminen on perustana tämän menestyksen luomiseksi.
‘ In 2030, Finland’s public administration will be lighter and digitised, 
”Vuonna 2030 Suomen hallinto on keventynyttä ja sähköistettyä.
and seamlessly connected to the country’s civic society. 
Hallinto ja kansalaisyhteiskunta on kytketty sulavasti yhteen.
In the future, citizens will support the welfare society and service production through their own observational capabilities and participation. 
Tulevaisuudessa kansalaiset tukevat hyvinvointiyhteiskuntaa ja palvelutuotantoa oman havainnointikykynsä ja osallisuutensa avulla.
Public services will be easily accessible online, or face-to-face for those who need personal contact. 
Julkiset palvelut ovat helposti saatavilla verkosta ja myös kasvokkain niille, jotka sitä tarvitsevat.
In the future, Finland will have implemented a legal reform obliging enterprises and the public administration to provide users with their personal information in the form of raw data. 
Tulevaisuudessa Suomessa on toteutettu lakimuutos, jolla yritykset ja hallinto velvoitetaan antamaan käyttäjälle häntä koskevat tiedot raakadatana.
ICT will lighten public administration and bring well-being to people’s everyday lives. 
ICT keventää hallintoa ja tuottaa hyvinvointia ihmisten arkeen.
In the future, Finland will engage in continuous and challenging local democracy and participatory budgeting. 
Tulevaisuudessa Suomessa on jatkuva ja haastava, paikallinen demokratia ja osallistuva budjetointi yleisesti käytössä.
Localism will replace ‘big statism’. 
Valtiokeskeisyys on korvattu paikallisuudella.
A beta ‐ version of digital administration will be in use, on whose basis the ideas that are almost fully formed can be introduced for trial. 
Käytössä on digitaalisen hallinnon beta-versio, johon voi tuoda kokeiltavaksi melkein valmiita ideoita.
If necessary, they will also act as facilitators, i.e. they will support citizens and entrepreneurs in problem-solving, solution-finding activities.’ 
He toimivat tarvittaessa myös fasilitaattoreina – auttavat kansalaisia ja yrittäjiä ongelmien työstämisessä ja ratkaisujen löytämisessä.”
When seizing opportunities for sustainable growth, the key issue is to engage in agile, open-minded activities, whether on digital platforms or in the practical, physical world, while experimenting with new ideas, or introducing and refining solutions reproduced from elsewhere. 
Kestävän kasvun mahdollisuuksiin tarttumiseksi tärkeintä on ketterä ja ideoille avoin kokeileva toiminta – oli toiminta sitten digitaalialustoilla tai käytännön fyysisessä maailmassa tapahtuvaa tekemistä, uusia ideoiden testaamista tai muualta kopioitujen ratkaisujen käyttöön ottamista ja jalostamista.
We must move from a culture of planning to a culture of doing. 
Suunnittelukulttuurista on siirryttävä tekemisen kulttuuriin.
Applying international models may aid our search for functioning solutions. 
Kansainvälisten mallien soveltaminen voi tehostaa toimivien ratkaisujen löytymistä.