natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GNP development from 2000-2011, forecast for 2012-2017 
BKT:n kehitys 2001–2011, ennuste 2012–2017
The Responsibility to Protect principle 
YK:n suojeluvastuu
The defence budgets of Russia, the United Kingdom, Germany and France from 2000-2013 
Venäjän, Iso-Britannian, Saksan ja Ranskan puolustusbudjettien kehitys 2000-2013
Multinational capability development cooperation: EU’s Pooling & Sharing and NATO’s Smart Defence 
Monikansallinen yhteistyö suorituskykyjen kehittämiseksi; EU:n suorituskykyjen yhteiskäyttö ja jakaminen (Pooling & Sharing) ja Naton älykäs puolustus (Smart Defence)
The nuclear arsenals of key nuclear powers 
Keskeisten ydinasevaltojen ydinaseistus
Finnish participation in international crisis management 
Suomen osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan
T he Arctic Council, the Barents Euro-Arctic Council and the Council of the Baltic Sea States 
Arktinen neuvosto, Barentsin euroarktinen neuvosto ja Itämeren valtioiden neuvosto
The proposals of the Stoltenberg report (2009) to increase Nordic cooperation 
Stoltenbergin (2009) raportin ehdotukset pohjoismaisen yhteistyön lisäämiseksi
The defence budgets of Finland, Sweden, Norway, Denmark and Estonia from 2000-2013 
Suomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Viron puolustusbudjetit 2000-2013
The EU’s Mutual Assistance Clause 
EU:n keskinäisen avunannon velvoite
Security of Supply 
Huoltovarmuus
Global population growth from 1920-2011, forecast for 2012-2050 
Maailman väestön kehitys
The 10 largest military spenders (2011) 
Siviiliviranomaisten monenvälisiä yhteistoimintajärjestelyjä Suomen lähialueella
Multilateral civilian cooperative arrangements in Finland’s neighbourhood 
Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio 2015
The Finnish Defence Forces’ peacetime organisation in 2015 
Kymmenen puolustusmenoiltaan suurinta maata
The Government Security and Defence Policy Report, built on the comprehensive concept of security, is presented to Parliament in accordance with the Government Programme. 
Valtioneuvoston selonteko Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta esitetään hallitusohjelman edellyttämällä tavalla eduskunnalle laaja-alaiseen turvallisuuskäsitteeseen perustuvana.
The Report analyses the changes, trends and the global security environment, as well as the conclusions based on these, Finland’s security policy, the development of defence and actions to secure the vital functions of society. 
Selonteossa käsitellään kansainvälisessä toimintaympäristössä tapahtuneita muutoksia ja kehityskulkuja sekä niistä tehtäviä johtopäätöksiä, Suomen turvallisuuspoliittisia linjauksia, puolustuksen kehittämistä sekä toimia yhteiskunnan kokonaisuusturvallisuuden varmistamiseksi.
Accordingly, the Report reviews a wide range of instruments. 
Vastaavasti selonteossa käsitellään kattavaa keinovalikoimaa.
Special attention is given to topics in which significant changes have either occurred since the 2009 Report, or are foreseen. 
Erityisesti pyritään käsittelemään aihekokonaisuuksia, joissa on tapahtunut tai on nähtävissä merkittäviä muutoksia vuoden 2009 selonteon jälkeen.
The Report does not repeat the content or topics of specific policy documents that supplement the Security and Defence Policy Report. 
Selonteossa ei toisteta erikseen laadittujen turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa täydentävien politiikka-asiakirjojen sisältöä tai aihepiiriä.
The practice of issuing Reports aims to gain broad political consensus and the support of the citizens on Finland’s security and defence policy. 
Selontekokäytännöllä pyritään siihen, että Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta vallitsee laaja poliittinen yhteisymmärrys ja sillä on kansalaisten tuki.
The summary describes the fundamental aspects of Finnish security and defence policy and focuses on the factors which are particularly important in Finland’s security environment, and which impact Finland’s key policy choices. 
Tiivistelmässä kuvataan Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perusteita sekä nostetaan maailman muutoksesta esiin tekijöitä, jotka ovat Suomen turvallisuuspoliittisessa toimintaympäristössä erityisen merkityksellisiä ja joilla on vaikutusta Suomen keskeisiin politiikkavalintoihin.
Finland’s security policy encompasses both actively creating security and anticipating and responding to security threats. 
Suomen turvallisuuspolitiikka on sekä turvallisuuden aktiivista rakentamista että turvallisuusuhkien ennakointia ja torjumista.
Finland’s security is built on good bilateral relations, exerting maximum influence in the European Union (EU) and broad-based cooperation with other states and international actors. 
Suomen turvallisuus rakentuu hyviin kahdenvälisiin suhteisiin, vahvaan vaikuttamiseen Euroopan unionissa (EU) sekä laaja-alaiseen yhteistyöhön muiden valtioiden ja kansainvälisten toimijoiden kanssa.
Finland participates in international burden-sharing, the creation of viable global governance and solving international problems. 
Suomi osallistuu kansainvälisen vastuun kantamiseen, toimintakykyisen globaalihallinnan kehittämiseen ja kansainvälisten ongelmien ratkaisemiseen.
Finland’s security and defence policy guidelines are characterised by continuity, transparency and a strong commitment to European and international cooperation. These are epitomised by active participation in the development of the EU’s common security and defence policy, NATO partnership, Nordic cooperation and international crisis management. 
Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittista toimintalinjaa luonnehtivat jatkuvuus, avoimuus ja vahva sitoutuminen eurooppalaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön, joka näkyy aktiivisena osallistumisena EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämiseen, Naton kumppanuuteen, pohjoismaiseen yhteistyöhön sekä kansainväliseen kriisinhallintaan.
Globalisation has intensified the interdependence between states which is a fundamentally positive factor. The states that have experienced economic success have increased their international influence. 
Globalisaation myötä valtioiden keskinäisriippuvuus, joka on pohjimmiltaan myönteinen tekijä, on kasvanut, ja talouskehityksessään onnistuneet valtiot ovat lisänneet kansainvälistä vaikutusvaltaansa.
Technological development has revolutionised the possibilities for global communications and dialogue. 
Teknologinen kehitys on mullistanut globaalin tiedonkulun ja vuoropuhelun mahdollisuudet.
The UN Security Council has a central role in legitimising universally binding international decisions. 
YK:n turvallisuusneuvostolla on keskeinen asema kaikkia sitovien kansainvälisten ratkaisujen oikeuttajana.
Finland can best guarantee its security and well-being by actively participating in strengthening both global and European security structures as well as the security structures in the neighbourhood and by participating in international cooperation. Finland needs to ensure preparedness for external security challenges which are difficult to foresee. 
Suomi varmistaa turvallisuutensa ja hyvinvointinsa parhaiten osallistumalla aktiivisesti globaalien, eurooppalaisten ja lähialueidensa turvallisuusrakenteiden vahvistamiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön sekä varautumalla myös vaikeasti ennakoitaviin, syntytavoiltaan ei-kansallisiin turvallisuushaasteisiin.
Finland highlights the importance of the cohesion of the European Union and comprehensive EU policies vis-à-vis its strategic partners, such as China, the United States and Russia. 
Suomi korostaa Euroopan unionin yhtenäisyyden ja laaja-alaisen politiikan merkitystä sen suhteissa strategisiin kumppaneihinsa, kuten Kiinaan, Yhdysvaltoihin ja Venäjään.
Membership of the European Union is a fundamental value-based choice for Finland. It also includes a strong security policy dimension. 
Euroopan unioni on Suomelle perustavanlaatuinen arvovalinta, jolla on myös vahva turvallisuuspoliittinen ulottuvuus.
The development of the common foreign and security policy and the common security and defence policy, to which Finland is committed, supports the aforementioned goal. 
Unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittäminen, joiden vahvistamiseen Suomi on sitoutunut, tukevat tätä tavoitetta.
Furthermore, the solidarity clause and the mutual assistance clause included in the Treaty of Lisbon bolster the character of the Union as a security community. 
Myös Lissabonin sopimukseen kuuluvat yhteisvastuulauseke ja avunantovelvoite vahvistavat unionin luonnetta turvallisuusyhteisönä.
EU enlargement, an effective and comprehensive European Neighbourhood Policy and the efforts to strengthen common values through the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) promote the development of a value-based community in Europe. 
Unionin laajentuminen, tehokas ja laaja-alainen naapuruuspolitiikka sekä pyrkimys Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kautta yhteisten arvojen vahvistamiseen edesauttavat arvo- ja turvallisuusyhteisön kehittymistä Euroopassa.
The Union is a major actor in many key areas related to societal development and comprehensive security. 
Unioni on merkittävä toimija useilla yhteiskunnallisen kehityksen ja kokonaisturvallisuuden kannalta keskeisillä aloilla.
The common foreign and security policy, climate and energy policy, action combating terrorism and organised crime, border management, immigration policy, promotion of rules-based free trade and sustainable development are but examples of the EU’s efforts intended to impact global development and threat scenarios, and to strengthen the international leverage of the Union. 
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ilmasto- ja energiapolitiikka, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden vastainen toiminta, rajaturvallisuus, maahanmuuttopolitiikka sekä sääntöpohjaisen vapaakaupan ja kestävän kehityksen edistäminen ovat esimerkkejä EU-tason pyrkimyksistä vaikuttaa globaaliin kehitykseen ja uhkakuviin ja vahvistaa EU:n kansainvälistä vaikutusvaltaa.
Exerting influence actively and coherently in the EU serves Finland’s interests. 
Aktiivinen ja johdonmukainen EU-vaikuttaminen on Suomen kansallisten etujen mukaista.
This bolsters the role of the Nordic countries as an international actor, and promotes stability in Northern Europe and the northern regions. 
Tämä tukee Pohjoismaiden roolin vahvistumista kansainvälisenä toimijana sekä edistää vakautta Pohjois-Euroopassa ja pohjoisilla alueilla.
Nordic Defence Cooperation (NORDEFCO) is a flexible way to improve interoperability, compatibility and cost-effectiveness. 
Pohjoismainen puolustusyhteistyö (Nordefco) on joustava tapa kehittää yhteistoimintakykyä ja parantaa toiminnan yhteensopivuutta ja kustannustehokkuutta.
The cornerstone of transatlantic security policy is NATO, which advances security and stability in Europe. 
Turvallisuuspolitiikassa transatlanttisen suhteen kulmakivi on Nato, jolla on turvallisuutta ja vakautta edistävä vaikutus Euroopassa.
Finland’s civilian crisis management participation continues to emphasise expertise of a high standard in police, rule of law, border management, human rights and gender equality issues. 
Suomen siviilikriisinhallinnan osallistumisessa korostuvat jatkossakin korkeatasoinen poliisi-, oikeusvaltio-, rajaturvallisuus- sekä ihmisoikeus- ja tasa-arvoasiantuntemus.
The goal is to second approximately 150 Finnish experts to civilian crisis management missions. 
Siviilikriisinhallinnan operaatioissa tavoitteena on 150 suomalaisasiantuntijan taso.
Finland develops its crisis management capabilities by participating in multinational training and exercises organised by the European Union, United Nations and NATO as well as its Member States and partner countries. 
Suomi kehittää kriisinhallintavalmiuksiaan osallistumalla EU:n, YK:n sekä Naton ja sen jäsen- ja kumppanuusmaiden järjestämään monikansalliseen koulutus- ja harjoitustoimintaan.
Advancing all sectors of the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons, including the non-proliferation of weapons of mass destruction, requires a strong commitment from the international community and robust collaborative regimes. Finland is committed to the strengthening and intensification of these regimes. 
Ydinsulkusopimuksen kaikkien osa-alueiden edistäminen ja joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen edellyttävät kansainväliseltä yhteisöltä sitoutuneisuutta ja yhteistyörakenteita, joiden vahvistamiseen ja tehostamiseen Suomi on sitoutunut.
Growing interdependence and the increasingly technological operating environment also bring a new kind of vulnerability of society to the forefront. 
Keskinäisriippuvuuden lisääntyminen ja toimintaympäristön teknistyminen ovat tuoneet esiin myös yhteiskuntien uudenlaisen haavoittuvuuden.
Modern, network-based societal structures are increasingly dependent on critical infrastructure, which includes, among other things, transport, communications and energy supply. 
Modernit verkostoihin perustuvat yhteiskuntarakenteet ovat yhä riippuvaisempia kriittisestä infrastruktuurista, johon kuuluvat mm. liikenne, viestintä ja energiahuolto.
The near-term focus will be on securing the cyber domain, critical to the information society. 
Lähivuosien painopiste on tietoyhteiskunnalle välttämättömän kybertoimintaympäristön turvaamisessa.
In addition to the traditional military threat scenario the comprehensive concept of security covers a number of different topics, phenomena and challenges such as climate change, scarcity of energy and water resources, population growth and migrations, terrorism, infectious diseases, organised crime in its different forms, such as drug and human trafficking, cyber attacks and the increasing vulnerability of society. 
Perinteisen sotilaallisen uhkakuvan lisäksi laaja turvallisuuskäsitys kattaa useat erilaiset kysymykset, ilmiöt ja haasteet kuten ilmastonmuutos, energian ja vesivarojen niukkuus, väestönkasvu ja väestöliikkeet, terrorismi, tartuntataudit, järjestäytynyt rikollisuus ja sen ilmenemismuodot kuten huume- ja ihmiskauppa, tietoturvahyökkäykset ja yhteiskunnan haavoittuvuuden lisääntyminen.
Economically, socially and ecologically sound development is the precondition of comprehensive global security. 
Globaalin, laaja-alaisen turvallisuuden edellytyksenä on kehityksen rakentuminen taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ekologisesti kestävälle pohjalle.
Changes in the appeal of the region also translate into a rise of security policy interest in the area. 
Alueen houkuttelevuudessa tapahtuva muutos tarkoittaa myös alueen turvallisuuspoliittisen kiinnostavuuden kasvua.
Factors affecting security such as the unpredictability of the operating environment and uncertainty may also cause negative security impacts on Finland. 
Turvallisuuteen vaikuttavat tekijät kuten toimintaympäristön ennakoimattomuus ja epävarmuus voivat aiheuttaa kielteisiä turvallisuusvaikutuksia myös Suomeen.
A wider European conflict or a regional crisis may result in using political pressure or military force against Finland. 
Suomi voi joutua painostuksen tai voimankäytön kohteeksi yleiseurooppalaisessa tai alueellisessa kriisissä.
While the threat of large-scale armed aggression is low, it cannot categorically be ruled out. 
Laajamittaisen sotilaallisen voimankäytön uhka on pieni, mutta sitä ei voi sulkea pois.
The primary purpose of the defence capability is to establish deterrence against the use of military force and the threat thereof. 
Puolustuskyvyn ylläpidon ensisijaisena päämääränä on muodostaa ennalta ehkäisevä kynnys sotilaallisen voiman käytölle ja sillä uhkaamiselle.
As a militarily non-aligned country Finland prepares to repel military threats without outside assistance. Consequently, it maintains all of the capability areas in the defence system. 
Sotilasliittoon kuulumattomana maana Suomi varautuu sotilaallisten uhkien torjumiseen ilman ulkopuolista tukea ja ylläpitää tämän vuoksi kaikkia puolustusjärjestelmän suorituskykyalueita.
Nevertheless, the defence capability and its development increasingly depend on national and international cooperation. 
Puolustuskyky ja sen kehittäminen on kuitenkin yhä riippuvaisempaa kansallisesta ja kansainvälisestä yhteistoiminnasta.
Military defence is an integral part of society’s comprehensive security. 
Sotilaallinen maanpuolustus on oleellinen osa yhteiskunnan kokonaisturvallisuutta.
Preparedness for wide-ranging security threats demands networking between the defence establishment, society and the business community as well as close international cooperation. 
Laaja-alaisiin turvallisuusuhkiin varautuminen edellyttää puolustushallinnolta verkottumista yhteiskunnan ja elinkeinoelämän kanssa sekä tiivistä kansainvälistä yhteistoimintaa.
Active defence cooperation bolsters deterrence and defence, and ensures the development of military capabilities. 
Aktiivinen puolustusyhteistyö parantaa ennaltaehkäisy- ja torjuntakykyä ja turvaa sotilaallisten suorituskykyjen kehittämistä.
Reciprocally , Finland must be prepared and able to provide military and other assistance to others when required. 
Vastavuoroisesti tämä edellyttää Suomelta valmiutta ja kykyä sotilaallisen ja muun avun antamiseen tarvittaessa.
Cooperation is carried out under the auspices of the EU and NATO partnership, in regional groups and bilaterally. 
Yhteistyötä toteutetaan EU:n ja Naton kumppanuuden piirissä, alueellisissa ryhmissä sekä kahdenvälisesti.
Concrete cooperation between willing countries occurs in groupings, of which the most important from Finland’s perspective is the Nordic defence cooperation arrangement NORDEFCO. 
Konkreettinen yhteistoiminta tapahtuu halukkaiden maiden kesken eri maaryhmissä, joista Suomen kannalta keskeisin on pohjoismaisen puolustusyhteistyön järjestely Nordefco.
Finland cooperates with the United States especially in the field of defence materiel. 
Suomi ylläpitää Yhdysvaltojen kanssa puolustuspoliittista yhteistyötä erityisesti puolustusmateriaalialalla.
In 2015 the wartime strength of the Defence Forces will be approximately 230 000 troops. 
Sodan ajan joukkojen määrä on vuonna 2015 noin 230000 sotilasta.
The formation of the new regional units alongside operational and territorial units will bolster the local defence capability. 
Operatiivisten ja alueellisten joukkojen rinnalle luodaan uudeksi joukkotyypiksi paikallisjoukot, joilla vahvennetaan paikallispuolustusta.
THE SECURITY ENVIRONMENT 
Turvallisuuspoliittinen toimintaympäristö
Security in the global transition 
Turvallisuus globaalissa muutoksessa
The development of Finland, like that of other countries, is increasingly connected to globalisation and changes in the international environment. 
Suomen kuten muidenkin maiden kehitys on yhä voimakkaammin kytkeytynyt globalisaatioon ja kansainvälisessä toimintaympäristössä tapahtuviin muutoksiin.
Simultaneously, security-related challenges and cross-border threats are more frequently multidimensional and interconnected, and require the utilisation of a wide range of instruments. 
Samalla turvallisuuteen liittyvät haasteet ja rajat ylittävät uhat ovat yhä moniulotteisempia, kiinteästi sidoksissa toisiinsa ja edellyttävät laajan keinovalikoiman hyödyntämistä.
There will be progressively more competition, locally and globally, over vital commodities such as water and food. 
Välttämättömien hyödykkeiden kuten veden ja ravinnon saannista tulee useilla alueilla ja myös maailmanlaajuisesti yhä enemmän kilpailua.
The potential for conflict also arises from the state of affairs within societies. 
Konfliktipotentiaali juontuu myös yhteiskuntien sisäisestä tilasta.
When intertwined, imbalanced economic and social development, internal conflicts, violations of democracy and human rights as well as a non-existent rule of law can diminish the viability and legitimacy of states. 
Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen epätasaisuus, sisäiset konfliktit, demokratian ja ihmisoikeuksien loukkaukset sekä oikeusvaltion toimimattomuus voivat toisiinsa kietoutuen heikentää valtioiden toimintakykyä ja legitiimisyyttä.
More effective climate change mitigation and adaptation as well as the integration of ecological, social and economic development in a sustainable way are all critical to the future of humankind. 
Tehokkaampi puuttuminen ja sopeutuminen ilmastonmuutokseen sekä ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen yhteensovittaminen kestävällä tavalla on välttämätöntä ihmiskunnan tulevaisuudelle.
Conflict-prone and fragile states may provide a fertile environment for extremism and terrorism as well as organised crime. 
Konfliktialueet ja hauraat valtiot saattavat toimia kasvualustana ääriliikkeille ja terrorismille sekä järjestäytyneelle rikollisuudelle.
However, even though the viability of force as an instrument of policy has diminished, military capabilities still matter, especially as the dimension of regional influence. 
Vaikka sotilaallisten voimakeinojen käyttökelpoisuus politiikan välineenä on vähentynyt, sotilaallisilla suorituskyvyillä on edelleen merkitystä erityisesti alueellisen vaikutusvallan ulottuvuutena.
Climate change has far-reaching ecological impacts which manifest themselves in significant human security dimensions such as decreasing food security, water scarcity, depletion of arable land, shortage of energy and growing uncontrollable migrations both inside and between states. 
Ilmastonmuutoksella on laajakantoiset ekologiset vaikutukset, jotka näkyvät myös merkittävinä inhimillisen turvallisuuden ulottuvuuksina kuten ruokaturvan heikkenemisenä, käytettävissä olevan veden niukkuudessa, viljelykelpoisen maan vähenemisenä, energian riittämättömyytenä ja hallitsemattomien muuttoliikkeiden lisääntymisenä maiden sisällä ja valtioiden rajojen yli.
It is estimated that the world’s population will exceed 9 billion in 2050, which highlights the need for more effective common governance mechanisms and rules for the exploitation and use of global public goods and natural resources. 
Maailman väestön arvioidaan ylittävän 9 miljardin vuonna 2050, mikä korostaa nykyistä tehokkaampien yhteisten hallintamekanismien ja sääntöjen tarvetta yleishyödyllisten hyödykkeiden ja luonnonvarojen hyödyntämiselle ja käytölle.
Security threats caused by climate change include economic impacts and dangers to critical infrastructure, particularly in coastal cities, land erosion and border disputes as sea areas expand, increasing mass migrations from areas that are the worst affected by climate change, as well as conflicts over resources. 
Ilmastonmuutoksen aiheuttamia turvallisuusuhkia ovat muun muassa taloudelliset vahingot ja uhat kriittiselle infrastruktuurille erityisesti rannikkokaupungeissa, maa-alueiden menetykset ja rajakiistat merialueiden laajetessa, lisääntyvät muuttovirrat pois ilmastonmuutoksen pahiten koettelemilta alueilta sekä resursseista käytävät konfliktit.
Proper preparedness can significantly mitigate the human and economic losses caused by natural disasters, in particular. 
Ennalta varautumisella voidaan huomattavasti vähentää erityisesti luonnononnettomuuksien aiheuttamia inhimillisiä ja taloudellisia menetyksiä.
Water depletion can easily increase the already hostile relations in the Middle East. 
Lähi-idässä vesivarojen hupeneminen on omiaan kiristämään jo ennestään alueen maiden tulehtuneita suhteita.
Climate change will make it easier to exploit the natural resources of the Arctic region such as oil, natural gas and rare earth metals. This can trigger competition between industrialised countries as well. 
Arktisen alueen luonnonvarojen kuten öljyn, maakaasun ja harvinaisten maametallien hyödyntäminen helpottuu ilmastonmuutoksen myötä, ja tämä voi aiheuttaa kilpailua teollistuneidenkin maiden välillä.
Factbox: 
Tietolaatikko:
Global population growth from 1920-2011, forecast for 2012-2050, page 113 
Maailman väestön kehitys sivu 71
The evolution of violent conflict, page 113 
Väkivaltaisten konfliktien kehitys sivu 71
However, non-state actors such as non-governmental organisations (NGO), different networks, businesses and the social media are ever more important as agents of change and reformers of global cooperation. 
Ei-valtiolliset toimijat kuten kansalaisjärjestöt, erilaiset verkostot, yritykset ja sosiaalinen media toimivat kuitenkin enenevässä määrin muutosten ajajina ja globaalin yhteistyön uudistajina.