natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For this reason, the societal relevance of research and investigation activities should be increased, the operational and financial structures of research institutes strengthened, and funding should be directed at research topics and themes that are subject to competition. 
Tämän vuoksi tutkimus- ja selvitystoiminnan yhteiskunnallista relevanssia tulee lisätä, tutkimusinstituutioiden toiminnallista ja taloudellista rakennetta tulee vahvistaa sekä suunnata rahoitusta kilpailtuihin tutkimusaiheisiin ja teemoihin.
Dialogue between the research community and the strategic analysis of social policy, particularly the use of research-based information in social policy decision-making, must be strengthened. 
Tutkimusyhteisön ja yhteiskuntapolitiikan strategisen analyysin välistä keskusteluyhteyttä ja erityisesti tutkimuksen tuottaman tiedon hyödyntämistä yhteiskuntapoliittisessa päätöksenteossa on vahvistettava.
Furthermore, the strengthening of research competence must be ensured and the infrastructure for processing information developed. 
Lisäksi tulee huolehtia tutkimuksellisen kompetenssin vahvistumista sekä kehittää tiedon jalostuksen infrastruktuuria.
Based on three alternatives, the expert group has assessed the various aspects of the structural development of national research institutes and research that supports social policy and society’s functions and services, along with models for the steering and funding of such research as follows: 
Asiantuntijaryhmä on arvioinut yhteiskuntapolitiikkaa sekä yhteiskunnan toimintoja ja palveluja tukevan tutkimuksen ja valtion tutkimuslaitosten rakenteellisen kehittämisen sekä ohjaus- ja rahoitusmallien erilaisia ulottuvuuksia kolmen eri vaihtoehdon perusteella:
Mergers between research institutes, 
tutkimuslaitosten fuusiot,
Increasing the social effectiveness of research by employing a purchaser model, and 
tutkimuksen yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisääminen tilaajamallilla, sekä
Intensifying cooperation between research institutes and universities. 
tutkimuslaitosten ja yliopistojen yhteistyön syventäminen.
The expert group proposes that: 
Asiantuntijaryhmä esittää, että
The structure of research institutes be reformed by fusing research institutes into stronger units, in both operational and structural terms, while the interdisciplinary and multidisciplinary nature of research conducted in such institutes is strengthened; 
tutkimuslaitosten rakennetta uudistetaan kokoamalla tutkimuslaitoksista toiminnallisesti ja rakenteellisesti vahvempia laitoksia ja niissä tehtävän tutkimuksen tieteidenvälisyyttä ja monitieteisyyttä vahvistetaan,
Research resources be marshalled in order to increase their social effectiveness, through research directly supporting governmental decision-making, and by establishing a funding instrument for strategically targeted research, to be employed in solving major social challenges and problems; and 
tutkimusvoimavaroja kootaan tutkimusvoimavarojen yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisäämiksi yhtäältä välittömästi valtioneuvoston päätöksentekoa tukevaksi tutkimukseksi ja toisaalta perustetaan strategisesti suunnatun tutkimuksen rahoitusväline yhteiskunnan merkittävien haasteiden ja ongelmien tutkimusperusteiseksi ratkaisemiseksi, sekä
Cooperation between research institutes and universities be intensified and developed, to shape universities and research institutes into clusters of research, innovation and higher education that form key actors in producing research that supports society. 
tutkimuslaitosten ja yliopistojen yhteistyötä syvennetään ja kehitetään siten, että yliopistoista ja tutkimuslaitoksista muodostetaan tutkimuksen, innovaatioiden ja korkeimman opetuksen keskittymiä ja keskeisiä toimijoita yhteiskuntaa tukevassa tutkimuksessa.
Research institute structures should be reformed, while taking account of their operations and tasks. 
Tutkimuslaitosten rakenteita tulee uudistaa laitosten toiminta ja tehtävät huomioiden.
Some research institutes should be merged in order to strengthen their operational and financial foundation and multidisciplinary and interdisciplinary approach. In the case of some research institutes, the best option would be to merge them with universities. 
Tutkimuslaitoksissa on laitoksia, jotka tulisi yhdistää keskenään tutkimuslaitosten toiminnallisen ja taloudellisen perustan vahvistamiseksi sekä monitieteisyyden ja tieteidenvälisyyden vahvistamiseksi, sekä tutkimuslaitoksia, jotka voidaan parhaimmin yhdistää yliopistoon.
Research institutes belonging to the third group are such that, on the basis of the specific tasks assigned to them, they should remain separate state research institutes. 
Kolmanneksi on sellaisia tutkimuslaitoksia, jotka on säilytettävä erillisinä valtion tutkimus- ja kehittämiskeskuksina niiden erityisen tehtävän perusteella.
In 2014, the following institutes will be merged : 
Vuonna 2014 fuusioidaan
Merger of the Finnish Meteorological Institute and the Finnish Environment Institute into a research and development centre for the environment; 
Ilmatieteen laitos ja Suomen Ympäristökeskus Ympäristön tutkimus- ja kehittämiskeskukseksi.
Merger of the Finnish Geodetic Institute, the geographic information and aerial photograph functions of the National Land Survey of Finland, the geographic information research and geoinformatics functions of the Finnish Environment Institute, and possibly the Finnish Defence Forces’ topographic services, into a research and development centre for geographic information; 
Geodeettinen laitos, maanmittaushallituksen paikkatieto- ja ilmakuvatoiminnot, Suomen ympäristökeskuksen paikkatietotutkimus ja geoinformatiikka sekä mahdollisesti Puolustusvoimien topografiatoiminnot Paikkatiedon tutkimus- ja kehittämiskeskukseksi,
Merger of the VTT Technical Research Centre of Finland, the Geological Survey of Finland and the Centre for Metrology and Accreditation into a multitechnological research and development centre; 
VTT Teknologian tutkimuskeskus, Geologian tutkimuskeskus ja Mittatekniikan keskus Moniteknologiseksi tutkimus- ja kehittämiskeskukseksi ,
Merger of the Agrifood Research of Finland, the Finnish Forest Research Institute and the Finnish Game and Fisheries Research Institute RKTL into a research and development centre for natural resource economy and bioeconomy; and 
Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus, Metsäntutkimuslaitos ja Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos Luonnonvara- ja biotalouden tutkimus- ja kehittämiskeskukseksi , sekä
Merger of the National Institute for Health and Welfare and the Finnish Institute of Occupational Health, and possibly the research unit of the Social Insurance Institution Of Finland, into a research and development centre for health and welfare. 
Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos ja Työterveyslaitos sekä mahdollisesti Kansaneläkelaitoksen tutkimusosasto Terveyden ja hyvinvoinnin tutkimus- ja kehittämiskeskukseksi.
In 2014, the merger of the following with the University of Helsinki 
Vuonna 2014 Helsingin yliopistoon fuusioidaan
National Consumer Research Centre and 
Kuluttajatutkimuskeskus, ja
National Research Institute of Legal Policy 
Oikeuspoliittinen tutkimuskeskus
The following would retain their status as independent institutes 
Itsenäisinä laitoksina säilytetään
Finnish Food Safety Authority Evira 
Elintarviketurvallisuusvirasto EVIRA,
Institute for the Languages of Finland 
Kotimaisten kielten keskus KOTUS,
Radiation and Nuclear Safety Authority, and 
Säteilyturvakeskus STUK, ja
Government Institute for Economic Research. 
Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT.
Research and investigation activities supporting societal decision-making by the Government will be strengthened, by accumulating funding in stages from state research institutes between 2014–2016, in order to create 30 million euros for the funding of non-earmarked research, answering the information needs of the Government and its ministries. 
Valtioneuvoston yhteiskunnallista päätöksentekoa tukevaa tutkimus- ja selvitystoimintaa vahvistetaan kokoamalla valtioneuvoston käytettäväksi rahoitusta valtion tutkimuslaitoksista asteittain vuosina 2014 – 2016 siten, että valtioneuvoston ja sen ministeriöiden tietotarpeiden tutkimukseen on käytettävissä 30 miljoonaa euroa sitomattomia tutkimusvaroja.
To be placed at the general disposal of the Government, such funds will be allocated to common projects, horizontal projects and research projects supporting decision-making within the ministries’ administrative branches. 
Määrärahat ovat valtioneuvoston yhteisessä käytössä ja niitä osoitetaan yhteisiin hankkeisiin, horisontaalisiin hankkeisiin ja ministeriöiden hallinnonalakohtaisiin päätöksentekoa tukeviin tutkimushankkeisiin.
Research and investigation projects will be planned and coordinated through a Government plan for research that serves decision-making, to be confirmed by the Government. 
Tutkimus- ja selvityshankkeita suunnitellaan ja koordinoidaan valtioneuvoston päätöksentekoa palvelevan tutkimuksen suunnitelmassa, jonka valtioneuvosto vahvistaa.
This plan will include focus areas on research conducted and funded annually, responsibilities for the preparation and steering of such research within the Government and ministries, and an implementation schedule. 
Suunnitelma sisältää vuosittain rahoitettavan ja toteutettavan tutkimuksen painopisteet, valmistelu- ja ohjausvastuut valtioneuvoston ja sen ministeriöiden sisällä ja toteutusaikataulun.
Within the research plan, funding will be allocated to the Government’s common research projects, as well as to horizontal research and research supporting the ministries’ administrative branches. 
Tutkimussuunnitelmassa tutkimusrahoitus osoitetaan valtioneuvoston yhteisiin, horisontaalisiin ja ministeriöiden toimialoja tukevaan tutkimukseen.
The research plan will also reconcile key projects conducted with research funding allocated under the ministries’ main title of expenditure, and common projects by the Government. 
Tutkimussuunnitelmassa sovitetaan myös yhteen ministeriöiden pääluokkaan osoitetun tutkimusrahoituksen keskeiset hankkeet ja valtioneuvoston yhteiset hankkeet.
Research activities mainly comprise reports, foresight, research reviews, follow-up studies and assessments. 
Tutkimustoiminta on pääsääntöisesti selvityksiä, ennakointeja, tutkimuskatsauksia, seurantatutkimuksia ja arviointeja.
The maximum length of each research time span should be one Government term, at most. 
Tutkimuksen aikajänne tulee olla enintään hallitusohjelmakauden mittainen.
Targeting of research projects will be decided on under the leadership of the Prime Minister’s Office. 
Tutkimushankkeiden suuntaamisesta päätetään valtioneuvoston kanslian johdolla.
Research, monitoring, foresight and assessment activities fragmented under various budget items in the ministries’ main titles of expenditure should be gathered under one or a few budget items for each ministry, to improve transparency and enable better steering. 
Ministeriöiden pääluokissa eri talousarviomomenteille pirstoutunutta tutkimus-, seuranta-, ennakointi- ja arviointitoimintaa tulee koota ministeriöittäin yhdelle tai muutamalle talousarviomomentille läpinäkyvyyden ja ohjattavuuden parantamiseksi.
The ministries’ research and development activities must be steered through ministry-specific plans. 
Ministeriöiden tutkimus- ja kehittämistoimintaa tulee ohjata ministeriökohtaisilla suunnitelmilla.
Key projects will be reconciled with research that serves decision-making by the Government. 
Keskeisimmät hankkeet sovitetaan yhteen valtioneuvoston päätöksentekoa palvelevan tutkimuksen kanssa.
In order to strengthen strategic research, competed funding that supports social policy and society’s functions and services will be significantly expanded. 
Strategisen tutkimuksen vahvistamiseksi laajennetaan merkittävästi yhteiskuntapolitiikkaa ja yhteiskunnan toimintoja ja palveluja tukevaa kilpailtua rahoitusta .
A third pillar of funding subject to competition, a funding instrument for strategically targeted research, will be established alongside funding instruments for scientific research and innovation. 
Tieteellisen tutkimuksen ja innovaatioiden rahoitusvälineiden rinnalle perustetaan kolmas kilpaillun rahoituksen pilari, strategisesti suunnatun tutkimuksen rahoitusväline.
This instrument will be used to fund problem-oriented research aimed at finding solutions to significant social challenges and problems. 
Se rahoittaa ongelmakeskeistä tutkimusta, jonka tarkoituksena on löytää ratkaisuja merkittäviin yhteiskunnan haasteisiin ja ongelmiin.
Research funding subject to competition, the supporting social policy and society’s functions and services will be marshalled under the strategic research funding instrument , so that in 2016 the funds available for strategic research funding will amount to 200 million euros. 
Strategisen tutkimuksen rahoitusvälineeseen kootaan yhteiskuntapolitiikkaa ja yhteiskunnan toimintoja ja palveluja tukeva kilpailtu tutkimusrahoitus siten, että strategiseen tutkimusrahoitukseen on vuonna 2016 käytettävissä 200 miljoonaa euroa.
Such funding will be collected in stages between 2014–2016, from the state research institutes’ research appropriations (120 million euros), from the Academy of Finland’s programme-based research funding (20 million euros) and from the Finnish Funding Agency for Technology and Innovation Tekes’ innovation and research funding (60 million euros). 
Rahoitus kootaan asteittain vuosina 2014 – 2016 valtion tutkimuslaitosten tutkimusmäärärahoista (120 milj. euroa), Suomen Akatemian ohjelmaperusteista tutkimusrahoituksesta (20 milj. euroa) ja Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus Tekesin innovaatio- ja tutkimusrahoituksesta (60 milj. euroa).
A strategic research council , to be established, will be responsible for management and decision-making related to strategic research, and for the structure of strategic research programme committees. 
Strategisen tutkimuksen hallinnosta, päätöksenteosta ja ohjelmatoimikuntien rakenteesta vastaa perustettava strategisen tutkimuksen neuvosto .
The Government will appoint the strategic research council (comprising the chair and eight members), which will be located within the Academy of Finland in 2014. Members of the council will be selected from among established researchers and research experts, representing end users of research and possessing experience of extensive change management within the research sector and within administration, businesses and other sectors of working life. 
Valtioneuvosto asettaa strategisen tutkimuksen neuvoston (puheenjohtaja ja 8 jäsentä) ja se sijoitetaan Suomen Akatemiaan vuonna 2014. Neuvoston jäseniksi valitaan tunnustettuja tutkijoita ja tutkimuksen asiantuntijoita, jotka edustavat tutkimuksen käyttäjiä ja joilla on kokemusta laajoista hallinnon, elinkeino- ja muun työelämän ja tutkimuksen muutosten johtamisesta.
These members are selected for a four-year term, with the option of extending their term for two more years at a maximum. 
Neuvoston jäsenet valitaan neljän vuoden määräajaksi ja enintään kahden vuoden jatkokaudeksi.
The Government will steer strategically targeted research by defining focus areas and themes, and by confirming a strategic research programme. 
Valtioneuvosto ohjaa strategisesti suunnattua tutkimusta määrittäen painopisteet ja teema-alueet ja vahvistaisi strategisen tutkimuksen ohjelman .
The programme will include focus areas and themes that are considered to have a linkage to significant societal challenges, 
Ohjelmaan sisällytetään niitä painopisteitä ja teema-alueita, joilla katsotaan olevan merkittäviä yhteiskunnan haasteita.
while short-term investigation, monitoring and assessment needs will be excluded. 
Ohjelmaan ei sisällytetä lyhytkestoisia selvitys-, seuranta- ja arviointitarpeita.
Preparation of the programme will be led by the Prime Minister’s Office, in cooperation with various ministries. 
Ohjelma valmistellaan valtioneuvoston kanslian johdolla yhteistoiminnassa eri ministeriöiden kanssa.
During this process, research experts and the Science and Technology Policy Council will be heard. 
Ohjelman valmistelussa kuullaan tutkimusasiantuntijoita ja tiede- ja teknologianeuvostoa.
The Strategic Research Council will be tasked with promoting and funding research that supports social policy and the functions and services of society, and the utilisation of such research. 
Strategisen tutkimuksen neuvoston tehtävänä on edistää ja rahoittaa yhteiskuntapoliittista ja yhteiskunnan toimintoja ja palveluja tukevaa tutkimusta ja sen hyödyntämistä.
Research activities will be based on themes and focus areas confirmed by the Government. 
Tutkimustoiminta perustuu valtioneuvoston vahvistamiin teema-alueisiin ja painopisteisiin.
The Council will be responsible for the management, arrangement and funding of these research activities. 
Neuvosto vastaa tutkimustoiminnan hallinnosta, järjestämisestä ja rahoituksesta.
It will decide on the programme structure of research activities and establishing the required decision-making structures and other support structures. 
Neuvosto päättää tutkimustoiminnan ohjelmarakenteesta sekä tarvittavien päätöksenteko- ja muiden tukirakenteiden asettamisesta.
Programme committees responsible for research funding and decision-making in their field will operate under the council. In a separately determined manner, they will also arrange programme preparation, project selection and programme coordination. 
Neuvoston alaisuudessa on ohjelmatoimikuntia, jotka vastaavat tutkimusrahoituksesta ja päätöksenteosta alallaan ja järjestävät erikseen päätettävällä tavalla ohjelmien valmistelut, hankkeiden valinnat ja ohjelmien koordinaation.
A process will be created for intensifying cooperation between research institutes and universities, with research institutes and universities gradually forming genuine clusters of expertise (agreement-based consortiums) and perhaps a mutual organisation. 
Tutkimuslaitosten ja yliopistojen yhteistyön syventämiseksi synnytetään prosessi, jossa tutkimuslaitokset ja yliopistot muodostavat asteittain aitoja osaamisen keskittymiä (sopimusperusteiset yhteenliittymät) sekä asteittain mahdollisesti yhteisen organisaation.
Such agreement-based consortiums between universities and research institutes must 
Yliopistojen ja tutkimuslaitosten sopimusperusteisilla yhteenliittymillä tulee olla
have common research equipment, laboratories and information resources (for instance monitoring data, sample materials, statistical and register data), and 
yhteisiä tutkimuslaitteita, laboratorioita ja tietovarantoja (mm. seuranta-aineistot, näyteaineistot, tilasto- ja rekisteriaineistot), ja
engage in close cooperation in research and teaching (e.g. combining complementary competences, joint professorships, tasks and joint personnel). 
tiivis yhteistyö tutkimuksessa ja opetuksessa (mm. toisiaan täydentävien osaamisten yhdistäminen, yhteiset professuurit, tehtävät ja yhteistä henkilökuntaa),
Within the consortiums, universities and research institutes will form common regional campus areas, with common functions (e.g. joint use of physical resources and research infrastructure). 
Yhteenliittymissä yliopistot ja tutkimuslaitokset muodostavat alueellisesti yhteisiä kampusalueita, joilla on yhteisiä toimintoja (mm. fyysisten voimavarojen ja tutkimusinfrastruktuurin yhteiskäyttö).
The objective of developing cooperation between universities and research institutes is to create world-class clusters of expertise through cooperation between research, innovation and higher education. 
Y liopistojen ja tutkimuslaitosten yhteistyön kehittämisessä tavoitteena on luoda maailmanluokan osaamiskeskittymiä tutkimuksen, innovaatioiden ja korkeimman opetuksen yhteistyönä.
FINNISH SECURITY AND DEFENCE POLICY 2012 
SUOMEN TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLITIIKKA
Government Report 
Valtioneuvoston selonteko VNS x/2012
The security environment and the impact of changes therein 
Toimintaympäristö ja sen muutosten vaikutus
THE SECURITY ENVIRONMENT 
TURVALLISUUSPOLIITTINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ
1. Security in the global transition 
1.\tab Turvallisuus globaalissa muutoksessa
1.1. Interdependence and indivisible security 
1.1.\tab Keskinäisriippuvuus ja turvallisuuden jakamattomuus
Burden-sharing in global questions 
Vastuunkanto globaaleissa kysymyksissä
1.2. Role of the key actors in the global transition 
1.2.\tab Keskeisten toimijoiden asema globaalissa muutoksessa
Russia’s wide-ranging interests 
Venäjän laaja-alaiset intressit
1.3. Military power and arms control 
1.3.\tab Sotilaalliset voimavarat ja asevalvonta
Development of multinational defence cooperation 
Kansainvälisen puolustusyhteistyön kehittyminen
1.4. International crisis management 
1.4.\tab Kansainvälinen kriisinhallinta
Crisis management actors 
\tab Kriisinhallinnan toimijat
Crisis management environments 
\tab Kriisinhallinnan toimintaympäristöt
2. Europe’s security development and the key actors 
2.\tab Euroopan turvallisuuden kehitys ja keskeiset toimijat
2.1. Overall development of Europe’s security 
2.1.\tab Euroopan turvallisuuden yleiskehitys
2.2. The present state of the European Union and its influence in its neighbourhood 
2.2.\tab Euroopan unionin nykytila ja vaikutus naapurustoon
2.3. The North Atlantic Treaty Organisation (NATO) 
2.3.\tab Pohjois-Atlantin liitto (Nato)
2.4. The Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) and the Council of Europe 
2.4.\tab Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj ja Euroopan neuvosto
3. Security development in Finland’s neighbourhood 
3.\tab Turvallisuuskehitys Suomen lähialueilla
3.1. Cooperation in strengthening comprehensive security 
3.1.\tab Yhteistyö laajan turvallisuuden vahvistamiseksi
Neighbouring areas 
\tab Lähialueet
The Arctic region 
\tab Arktinen alue
3.2. The security and defence policy of Nordic countries, and security cooperation 
3.2.\tab Pohjoismaiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja sitä koskeva yhteistyö
3.3. The security and defence policy of the Baltic states 
3.3.\tab Baltian maiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka
3.4. Russia’s security and defence policy in its neighbouring areas 
3.4.\tab Venäjän turvallisuus- ja puolustuspolitiikka lähialueilla
SECURITY AND DEFENCE POLICY 
TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLIITTINEN LINJAUS
4. Security policy 
4.\tab Turvallisuuspoliittinen toimintalinja
4.1. Central premises and key policies 
4.1.\tab Lähtökohdat ja avainlinjaukset
Central premises 
Lähtökohdat
4.2. Finland as a Member State of the EU, and cooperation with NATO 
4.2. \tab Suomi EU-jäsenenä sekä yhteistyö Naton kanssa
Supporting the European Union’s security-strengthening role 
\tab Euroopan unionin turvallisuutta vahvistavan roolin tukeminen
4.3. Other key actors 
4.3. \tab Muut keskeiset toimijat
4.4. The promotion of global security 
4.4.\tab Toiminta globaalin turvallisuuden edistämiseksi
4.5. Advancing security in Finland’s neighbourhood 
4.5.\tab Turvallisuuden edistäminen lähialueilla
4.6. Security solidarity 
4.6.\tab Turvallisuuspoliittinen solidaarisuus
The Solidarity Clause included in the Treaty of Lisbon 
Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulauseke
Special provisions to the Common Security and Defence Policy of the Lisbon Treaty: the Mutual Assistance Clause 
Yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevat erityismääräykset; keskinäistä avunantoa koskeva velvoite
4.7. Securing the functioning of society – comprehensive security 
4.7.\tab Yhteiskunnan toiminnan turvaaminen - kokonaisturvallisuus
4.8. Guidelines for developing the implementation of comprehensive security 
4.8.\tab Kokonaisturvallisuuden toimeenpanon kehittämisen linjaukset
5. Developing Finland’s defence 
5.\tab Suomen puolustuksen kehittäminen
5.1. Defence policy 
5.1.\tab Puolustuspoliittiset linjaukset
5.2. Using and developing the defence system 
5.2.\tab Puolustusjärjestelmän käyttö ja kehittäminen
5.3. Defence Forces Reform and the Defence Forces’ peacetime organisation in 2015 
5.3.\tab Puolustusvoimauudistus ja puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio 2015
5.4. Creating and maintaining the defence capability 
5.4.\tab Puolustuskyvyn rakentaminen ja ylläpito
5.5. Resources for defence development 
5.5.\tab Puolustuskyvyn kehittämisen voimavarat
FACTBOXES 
Tietolaatikoita