natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A programme of MAL infrastructure projects will be drafted in the urban regions in cooperation between the various actors as part of regional transport system work and further preparation of MAL letters of intent. 
Kaupunkiseuduilla eri toimijoiden yhteistyönä valmistellaan MAL-infrastruktuurihankkeiden ohjelma osana alueellista liikennejärjestelmätyötä ja MAL-aiesopimusten jatkovalmistelua.
The binding nature of MAL letters of intent will be reinforced in the four largest urban regions, and they will give more attention to service structures and the operating conditions of businesses. 
Neljällä suurimmalla kaupunkiseudulla MAL-aiesopimusten sitovuutta parannetaan ja vahvistetaan niissä palvelurakenteiden ja elinkeinoelämän toimintaedellytysten huomioon ottamista.
Based on experiences to be gathered in large urban regions, the capacity for extending the letter of intent practices to other growing urban regions will be assessed. 
Suurilta kaupunkiseuduilta saatavien kokemusten pohjalta arvioidaan edellytyksiä laajentaa aiesopimuskäytäntöä muille kasvaville kaupunkiseuduille.
The operating model for the programming and funding arrangements of transport projects will be developed. 
Toimintamallia liikennehankkeiden ohjelmoinnissa ja rahoitusjärjestelyissä kehitetään.
In order to promote the MAL letter of intent procedures, the state will fund minor cost-effective measures aimed at developing the transport network with a contribution amounting to EUR 30 million during the current government term, provided that an equal contribution to funding is provided by the municipalities. 
MAL-aiesopimusmenettelyn edistämiseksi valtio rahoittaa pieniä kustannustehokkaita liikenneverkon kehittämistoimia tällä hallituskaudella 30 milj. euroa edellyttäen, että kunnat rahoittavat toimia samalla osuudella.
Total funding will amount to EUR 60 million, of which EUR 30 million will be allocated to the Helsinki region and EUR 10 million each to the urban regions of Turku, Tampere and Oulu. 
Rahoitus on yhteensä 60 milj. euroa, josta Helsingin seudulle 30 milj. euroa sekä Turun, Tampereen ja Oulun kaupunkiseuduille kullekin 10 milj. euroa.
The measures will be targeted to improve the conditions for public transport, walking and cycling. 
Toimenpiteet suunnataan niin, että ne parantavat joukkoliikenteen, kävelyn ja pyöräilyn edellytyksiä.
Public transport subsidies for large cities will be linked to measures promoting public transport subject to agreement in the letters of intent. 
Joukkoliikenteen suurten kaupunkien tuki kytketään aiesopimuksissa sovittaviin, joukkoliikennettä edistäviin toimiin.
The joint regional operating models and tools of traffic management together with the organisation of park-and-ride facilities will also be agreed on in the letters of intent. 
Myös liikenteenhallinnan yhteisistä seudullisista toimintamalleista ja työkaluista sekä liityntäpysäköinnin järjestämisestä sovitaan osana aiesopimuksia.
The municipalities for their part will be committed to the agreed land use and housing solutions. 
Kunnat sitoutuvat omalta osaltaan sovittuihin maankäytön ja asumisen ratkaisuihin.
The state is prepared to co-fund the rail traffic investments of large urban regions (Helsinki, Turku and Tampere), on condition that the costs of the urban rail projects are shared equally between the state and the municipalities. 
Valtio on valmis osallistumaan suurten kaupunkiseutujen (Helsingin, Turun ja Tampereen seudut) raideliikenneinvestointien rahoittamiseen. Lähtökohtana on, että kaupunkiratahankkeet toteutetaan 50–50-periaatteella valtion ja kuntien kesken.
The state will subsidise the building of the metro and urban light railways by a contribution of 30 per cent. 
Valtio avustaa metron ja kaupunkiraitioteiden rakentamista 30 prosentin osuudella.
The funding contributions to the projects will, however, be decided on a case-by-case basis, depending on the costs of the projects, their scope and viability, and the ownership of the sites. 
Hankkeiden rahoitusosuudet päätetään kuitenkin tapauskohtaisesti erikseen riippuen muun muassa hankkeen kustannuksista, laajuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta sekä kohteiden omistussuhteista.
In return for state funding, it will be expected that the state and municipalities jointly agree on the development of land use, housing and transport in the area. 
Valtio edellyttää rahoituksensa vastapainoksi, että valtio ja kunnat sopivat yhdessä maankäytön, asumisen ja liikenteen kehittämisestä alueella.
Rail traffic investments in large cities must also include park-and-ride arrangements. 
Suurten kaupunkien raideliikenneinvestointeihin tulee aina sisällyttää liityntäliikenteen järjestelyt.
Air traffic and the airport network 
Lentoliikenne ja lentoasemaverkosto
Air traffic plays a key role for Finland’s international competitiveness and for the efficient functioning of the transport system. 
Lentoliikenteellä on suuri merkitys Suomen kansainväliselle kilpailukyvylle ja toimivalle liikennejärjestelmälle.
Over long distances, air traffic is a fast and efficient mode of transport for carrying passengers and goods in a global world. 
Lentoliikenne on pitkillä välimatkoilla nopea ja tehokas liikennemuoto ihmisten ja tavaroiden kuljetukseen globaalissa maailmassa.
Effective air connections increase the attractiveness of the regions. 
Toimivat lentoyhteydet edistävät alueiden vetovoimaa.
From the logistics point of view, air traffic has become increasingly important for Finland. 
Lentoliikenne on noussut logistisesti Suomen kannalta yhä merkittävämpään asemaan.
While in terms of volume air cargo accounts for a relatively small share of transport, its share in the value is significantly greater. 
Vaikka lentorahdin määrällinen osuus on vielä suhteellisen pieni, sen osuus kuljetusten arvosta on merkittävästi suurempi.
However, the crucial importance of air traffic does not lie in moving the actual goods, but in activities that enable Finnish production and create a demand for the services we provide: 
Lentoliikenteen oleellinen merkitys ei ole kuitenkaan itse tavaran liikkumisessa, vaan toiminnoissa, jotka mahdollistavat suomalaisen tuotannon ja tarjoamiemme palveluiden kysynnän:
in marketing, sales and all other types of communication, the need for which continues to grow. 
markkinoinnissa, myynnissä ja kaikessa muussa yhteydenpidossa, jonka tarve on entisestään kasvanut.
In this role, there is no alternative to air traffic. 
Tässä roolissa lentoliikenteelle ei ole vaihtoehtoa.
In Finland it has been found necessary to ensure an adequate air traffic service level based on the network principle. 
Lentoliikenteen riittävä palvelutaso on katsottu tarpeelliseksi turvata verkostoperiaatteella.
The 25 airports operated by Finavia and the airports of Seinäjoki and Mikkeli offer a dense network considering the population and surface area of the country. 
Finavian 25 lentoasemaa sekä Seinäjoen ja Mikkelin lentoasemat tarjoavat väestömäärään ja maan kokoon nähden tiheän verkon.
Although the offer of air connections has so far given a relatively extensive coverage, maintaining a dense network of airports is a challenge. 
Lentoyhteyksien tarjonta on toistaiseksi ollut varsin kattavaa. Tiheän lentoasemaverkoston säilymisessä on haasteita.
Traffic flows are sparse, the profitability of many routes is low and when examined independently, most of the airports are making a loss. 
Liikennevirrat ovat ohuita, monien reittien kannattavuus on huono ja suuri osa lentoasemista on itsenäisesti tarkasteltuna tappiollisia.
On some routes, there is no competition. 
Osalla lentoreittejä ei ole kilpailua.
The offer of domestic air traffic has reached a turning point at certain airports. 
Kotimaan lentoliikenteen tarjonta on tiettyjen lentoasemien osalta murroksessa.
As domestic traffic is struggling to make ends meet, low-cost airlines have entered the market and are opening direct international connections from provincial airports. 
Kotimaan liikenteen kamppaillessa kannattavuuden rajamailla on markkinoille tulleet halpalentoyhtiöt avanneet suoria kansainvälisiä yhteyksiä maakuntakentiltä.
Air traffic is part of the transport system and public transport services, even though in Finland it has traditionally been considered a separate sector in every respect. 
Lentoliikenne on osa liikennejärjestelmää ja joukkoliikennepalveluja, vaikka sitä on Suomessa perinteisesti pidetty kaikilla tavoin erillisenä toiminta-alueenaan.
From the transport policy perspective, the extent and service level of the airport network should be evaluated as part of other transport infrastructures and services. 
Liikennepoliittisesta näkökulmasta lentoasemaverkoston laajuutta ja palvelutasoa tulee arvioida osana muuta liikenneinfrastruktuurin ja liikennepalvelujen kokonaisuutta.
When examining the airport network, we also have to look at connections from airports to urban centres and the commitment of municipalities to offering public transport services. 
Lentoasemaverkoston tarkastelussa on otettava huomioon myös yhteydet lentoasemilta kaupunkikeskukseen ja kuntien sitoutuminen julkisen joukkoliikennepalvelun tarjoamiseen.
There are currently more airlines operating in Finland and their offer of routes is currently wider than ever before. 
Tällä hetkellä Suomessa on enemmän yhtiöitä ja reittitarjontaa kuin koskaan aiemmin.
The extensive international long-distance connections from Helsinki-Vantaa airport bring large numbers of both transit passengers and tourists to Finland. 
Helsinki-Vantaan lentoaseman kattavat kansainväliset kaukolentoyhteydet tuovat Suomeen runsaasti sekä kauttakulkumatkustajia että turisteja.
The offer of direct international routes to Europe has increased at several Finnish airports. 
Kansainvälisten reittien tarjonta suoraan Eurooppaan on kasvanut useilta Suomen lentoasemilta.
The role of the airport network will change with market development. 
Lentoasemaverkoston rooli tulee markkinakehityksen myötä muuttumaan.
Domestic traffic declined in 2008–2010, recovering to the average 2000s level of 5.5 million passengers in 2011. 
Kotimaan liikenne väheni vuosina 2008–2010, mutta palasi 2000-luvun keskimääräiselle tasolle 5,5 miljoonaan matkustajaan vuonna 2011.
The demand for domestic flights is affected by the offer of direct international flights and, to some extent, domestic flights being replaced by road and rail travel. 
Kotimaan lentojen kysyntään heijastuvat suorat lennot ulkomaille sekä osittainen kotimaan lentomatkojen korvautuminen auto- ja junamatkoilla.
The competitive situation and, to a great extent, the level of activity of the various players determine which airports manage to win a share of the growth and which are left without. 
Se, mitkä lentoasemat pääsevät osallisiksi kasvusta ja mitkä jäävät paitsi, riippuu kilpailutilanteesta ja suuresti myös eri toimijoiden aktiivisuudesta.
Air traffic management in Europe is based on the independence of national air space, and it is controlled by monopolies of national service providers. 
Ilmaliikenteen hallinta perustuu Euroopassa kansallisen ilmatilan riippumattomuuteen ja sitä hallitsevat kansallisten palveluntarjoajien monopolit.
The European air space is highly fragmented. 
Euroopan ilmatila on hyvin hajanainen.
In 2008, the second legislative package on the Single European Sky was adopted, imposing an obligation on the Member States to set up functional airspace blocks within three years of the enforcement of the regulation, by December 2012. 
Vuonna 2008 hyväksyttiin toinen yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskeva lainsäädäntöpaketti, jolla jäsenvaltioille asetettiin velvoite perustaa toiminnallinen ilmatilalohko FAB, Functional Airspace Block kolmen vuoden kuluessa asetuksen voimaan tulosta eli joulukuuhun 2012 mennessä.
FAB, Functional Airspace Block 
FAB, Functional Airspace Block
A functional airspace block refers to a block based on operational requirements rather than national boundaries, in which the offer of air navigation services and related activities is performance based and optimised, allowing closer cooperation of air navigation service providers to be initiated or, whenever this is more appropriate, the use of a single provider in each functional airspace block. 
Toiminnallisella ilmatilan lohkolla tarkoitetaan operatiivisiin vaatimuksiin perustuvaa ilmatilan lohkoa, joka on perustettu valtioiden rajoista riippumatta ja jossa lennonvarmistuspalvelujen ja niihin liittyvien toimintojen tarjonta on suorituspohjaista ja optimoitu, jotta jokaisella toiminnallisella ilmatilan lohkolla voitaisiin aloittaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tiiviimpi yhteistyö tai, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, käyttää yhtä tarjoajaa.
Finland is part of a North European Functional Airspace Block (NEFAB) together with Latvia, Estonia and Norway. 
Suomi on mukana pohjoiseurooppalaisessa toiminnallisessa ilmatilan lohkossa (NEFAB) yhdessä Latvian, Viron ja Norjan kanssa.
The block will be established by an agreement between the states, which is due to be signed in spring 2012. 
Lohko perustetaan valtioiden välisellä sopimuksella, joka on tarkoitus allekirjoittaa kevään 2012 aikana.
The parties intend to start the block’s operations by the beginning of December 2012. 
Lohkon toiminta on tarkoitus käynnistää joulukuun 2012 alkuun mennessä.
The objective of the NEFAB project is to improve the efficiency of air traffic, improve safety and reduce fuel consumption, while cutting down carbon dioxide emissions. 
NEFAB-hankkeen tarkoituksena on lisätä lentoliikenteen tehokkuutta, parantaa turvallisuutta ja vähentää polttoaineen kulutusta ja samalla myös hiilidioksidipäästöjä.
Studies indicate that NEFAB will create benefits amounting to a minimum of EUR 340 million in 2012–2025. These benefits will mainly concern air traffic and the environment. 
Tutkimusten mukaan NEFAB tuo siinä mukana oleville maille vähintään 340 milj. euron hyödyt vuosina 2012–2025. Hyödyt kohdistuvat ensisijaisesti lentoliikenteelle ja ympäristölle.
For air passengers, the establishment of NEFAB should be seen in improved punctuality of air traffic and shorter journey times. 
Lentomatkustajille NEFABin perustamisen on tarkoitus näkyä muun muassa lentoliikenteen täsmällisyyden parantumisena sekä matka-aikojen lyhentymisenä.
An air traffic strategy will be prepared, which will examine the future outlook for air traffic and assess the viability of the Finnish airport network and the state’s role in providing air services, particularly in terms of transport policy and the accessibility of regions. 
Laaditaan lentoliikenteen strategia, jossa selvitetään lentoliikenteen tulevaisuuden näkymiä sekä arvioidaan, erityisesti liikennepolitiikan näkökulmasta ja alueiden saavutettavuuden lähtökohdista, Suomen lentoasemaverkoston tarkoituksenmukaisuutta sekä valtion asemaa lentoliikennepalvelujen järjestämisessä.
In addition, an agreement will be made on the goals of air traffic in a changing operating environment, taking into account the overall system of public transport services and transport. 
Lisäksi sovitaan lentoliikenteen tavoitteista muuttuneessa toimintaympäristössä ottaen huomioon joukkoliikennepalveluiden ja liikennejärjestelmän kokonaisuus.
Growth outlook and infrastructure of Russian traffic 
Venäjän liikenteen kasvunäkymät ja infrastruktuuri
The increasing purchasing power of Russian people and the rapid development of services have made Russia an attractive market in which a number of Finnish companies have been highly successful. 
Venäläisten ostovoiman kasvu ja kaupan ja palvelujen nopea kehittyminen on tehnyt siitä houkuttelevan markkinan, jossa monet suomalaiset yritykset ovat menestyneet hyvin.
Trade partnerships with Russia have offered important growth opportunities for Finnish industrial and logistics companies. 
Kauppakumppanuus Venäjän kanssa on tarjonnut merkittävät kasvumahdollisuudet suomalaiselle teollisuudelle ja logistiikkayrityksille.
After the financial crisis of 2009, transit exports are slowly recovering again, increasing their value by 22 per cent in 2011. 
Transitovienti on hitaasti käynnistymässä uudelleen vuoden 2009 talouskriisin jälkeen ja vuonna 2011 sen arvo kasvoi 22 prosenttia.
The volume of transit traffic increased by 5 per cent from the previous year. 
Transiton määrä nousi 5 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen.
Political and economic development in Russia will have a direct impact on trade relations and on transport and transit transport between the two countries. 
Venäjän poliittinen ja taloudellinen kehitys tulevat suoraan vaikuttamaan maidemme välisiin kauppasuhteisiin, kuljetuksiin ja transitoon.
Russian ports are struggling with problems such as lack of capacity and poor road and rail connections. 
Venäjän omien satamien osalta ongelmana ovat kapasiteetin puute ja huonot maaliikenneyhteydet.
Finland estimates that goods transport will continue through Finnish ports. 
Suomen arvion mukaan tavaraliikenne tulee edelleenkin jatkumaan myös Suomen satamien kautta.
The competitive advantages of the Finnish route include safety, availability of storage facilities and added value services, as well as predictable delivery times. 
Suomen reitin kilpailuetuja ovat turvallisuus, varastointi- ja lisäarvopalvelujen saatavuus sekä toimitusajan ennustettavuus.
An extended negotiation process on Russia’s accession to the World Trade Organisation lasting 18 years was concluded in December 2011. 
Pitkä, 18 vuotta kestänyt neuvotteluprosessi Venäjän jäsenyydestä Maailman kauppajärjestö WTO:ssa saatiin päätökseen joulukuussa 2011.
Russia is likely to join the organisation in summer 2012. For Finland, Russia’s WTO membership will be particularly significant in terms of a general fall in the levels of customs dues and a lowering of charges for import goods in rail transport to match the level of Russia’s internal charges. 
Venäjän jäsenyys astunee voimaan kesällä 2012. Suomelle Venäjän WTO-jäsenyydellä on merkitystä erityisesti yleisenä tullitason laskemisena sekä mm. rautatiekuljetusten tuontitavaroiden maksujen laskemisena samalle tasolle Venäjän sisäisten maksujen kanssa.
Along with the decision on Russia’s WTO membership, an agreement between Russia and the EU on reforming the system of Siberian overflight fees entered into force on 1 January 2012. 
Venäjän WTO-jäsenyyspäätöksen myötä tuli 1.1.2012 voimaan myös Venäjän ja EU:n välinen sopimus Siperian ylilentomaksuja koskevan järjestelmän uudistamisesta.
The aim of this agreement is to gradually abolish the significant overflight fees levied by Russia. 
Sopimuksen tavoitteena on asteittain luopua Venäjän perimistä huomattavista ylilentomaksuista.
The normalisation of overflight fees will be important for Finnair, which has been paying tens of millions of Euros to Aeroflot annually for connections between Finland and Russia and for flying over Siberia. 
Ylilentomaksujen normalisoinnilla on merkitystä Finnairille, joka on maksanut Suomen ja Venäjän välisistä yhteyksistä ja Siperian ylilentomaksuista Aeroflotille vuosittain useita kymmeniä miljoonia.
Since the financial crisis, the increase in tourism from St Petersburg and Finland’s neighbouring areas to Finland has broken all records, and in 2011, 10.6 million travellers crossed the border between the two countries. 
Pietarin ja Suomen lähialueiden matkailu Suomeen on kääntynyt talouskriisin jälkeen ennätyskasvuun ja vuonna 2011 maiden välisen rajan ylitti 10,6 miljoonaa matkustajaa.
The EU and Russia set visa free travel as their joint long-term objective in 2003. 
EU ja Venäjä asettivat vuonna 2003 viisumivapauden yhteiseksi pitkän tähtäimen tavoitteeksi.
In 2011, the parties agreed on common steps, i.e. the conditions of visa free travel that must be met before a decision can be made on starting negotiations on a visa free regime. 
Vuonna 2011 osapuolet sopivat yhteisistä viisumiaskelmerkeistä eli viisumivapaudelle asetettavista ehdoista, jotka tulee panna toimeen, ennen kuin voidaan tehdä päätös viisumivapausneuvottelujen aloittamisesta.
The Border Guard estimates that the number of people crossing the border will double, or reach approximately 20 million, even without the exemption from visa requirements. 
Rajavartiolaitoksen arvioiden mukaan rajanylittäjien määrän kaksinkertaistuu eli noin 20 miljoonaan rajanylittäjään jo ilman viisumivapauttakin.
Visa free travel from Russia, if realised, would raise these numbers even further. 
Venäjän mahdollinen viisumivapaus kasvattaa määriä vielä tätäkin enemmän.
Needs for developing border crossings for road traffic mainly apply to the four southernmost international border crossings (Vaalimaa, Nuijamaa, Imatra and Niirala), through which 90 percent of the passenger and goods traffic cross the eastern border. 
Maantieliikenteen rajanylityspaikkojen kehittämistarpeet liittyvät lähinnä neljään eteläisimpään kansainväliseen rajanylityspaikkaan (Vaalimaa, Nuijamaa, Imatra ja Niirala), joiden kautta kulkee yli 90 prosenttia itärajan henkilö- ja tavaraliikenteestä.
The current estimate is that the increase in passenger traffic at the busiest border crossings will in the future be 8–10 per cent annually. 
Tämän hetken arvio on, että henkilöliikenteen kasvun arvioidaan vilkkaimmilla rajanylityspaikoilla olevan jatkossa 8–10 prosenttia vuositasolla.
It is estimated that cross-border goods traffic will also increase in the future. 
Rajan ylittävän tavaraliikenteen arvioidaan kasvavan jatkossakin.
As far as goods transport is concerned, it is expected that the peak levels of 2008 will be reached in the next few years. 
Tavaraliikenteen osalta vuoden 2008 huipputaso on arvioitu saavutettavan lähivuosina.
Cross-border traffic and traffic corridors to the border between Finland and Russia need to be developed, and future needs should also be taken into account in the resources available to the authorities concerned. 
Suomen ja Venäjän välistä rajaliikennettä ja rajaväyliä on kehitettävä sekä huomioitava tulevat tarpeet myös viranomaisresursseissa.
The Finnish road network and connections from the border to major growth centres and to international airports should be improved. 
Suomen tieverkostoa ja yhteyksiä rajalta suuriin kasvukeskuksiin ja kansainvälisille lentokentille on parannettava.
The roads leading to border crossings must be repaired to match the traffic volumes and meet the requirements of international traffic. 
Rajanylityspaikoille johtavat tiet on kunnostettava vastaamaan liikennemääriä ja kansainvälisen liikenteen vaatimuksia.
The equipment at border crossings should be improved; after passenger and goods traffic flows at Vaalimaa border crossing have been separated, specials priorities will include extending the road border crossing station at Imatra and the new border crossing station opened at Nuijamaa in 2006. 
Rajanylityspaikkojen varustelua on parannettava; painopisteitä ovat Vaalimaan rajanylityspaikan henkilö- ja tavaraliikenteen eriyttämisen jälkeen erityisesti Imatran maantieraja-aseman laajentaminen sekä Nuijamaan vuonna 2006 avatun uuden raja-aseman laajentaminen.
A new agreement on connecting railway traffic between Finland and Russia, applying to direct international rail traffic between the two countries, is being negotiated, with the negotiations due for completion in 2013–2014. Under the new agreement, all border crossing points for rail traffic will be opened for all types of goods transport. 
Suomen ja Venäjän välisestä suorasta kansainvälisestä rautatieliikenteestä neuvotellaan uusi yhdysliikennesopimus Venäjän kanssa, ja sopimus valmistuu vuosina 2013–2014. Uudessa sopimuksessa kaikki rautatierajanylityspaikat avataan kaikelle tavaraliikenteelle.
The border control authorities have not yet made a final decision on international rail transport of goods across the border at Imatrankoski. 
Imatrankosken rautatietavaraliikenteen kansainvälistämisestä ei ole rajaviranomaisten puolelta tehty vielä lopullista päätöstä.
The Finnish authorities (Customs/Border Guard) have announced that they are ready to authorise international rail traffic across the border. 
Suomen puolen viranomaiset (Tulli/Rajavartiolaitos) ovat ilmoittaneet valmiutensa rajanylityspaikan kansainvälistämiseen.