natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This new approach will be promoted by the New Transport Policy Forum, which took over the duties of the Intelligent Transport Advisory Board when its term ended at the end of 2012. 
Ajattelun suuntaamista edesauttaa uuden liikennepolitiikan klubi, joka on korvannut älyliikenteen neuvottelukunnan.
Intelligent transport will be integrated into the new transport policy and become a natural part of transport system development. 
Samalla älyliikenne integroituu osaksi uutta liikennepolitiikkaa sekä sulautuu luonnolliseksi osaksi liikennejärjestelmän kehittämistä.
European Union and intelligent transport 
Euroopan Unioni ja älyliikenne
The European Commission’s main transport policy statement, the 2011 White Paper on Transport (entitled ”Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a Competitive and Resource Efficient Transport System”) emphasises the importance of a competitive and resource-efficient transport system. 
Euroopan komission keskeinen liikennepoliittinen linjaus vuodelta 2011 eli liikenteen Valkoinen kirja:
It states that transport must consume less energy, use clean energy and efficiently exploit multimodal, interconnected intelligent transport networks, but without having to restrict mobility. 
”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” painottaa kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää.
This means the creation of a unified transport area consisting of the main transport networks (TENs), the creation of interoperable traffic control systems, and reform of passenger and goods transport pricing to incorporate the principle of full cost recovery. 
Sen mukaan liikenteen on kulutettava vähemmän energiaa, käytettävä puhdasta energiaa sekä hyödynnettävä tehokkaasti multimodaaleja, yhteen kytkettyjä ja älykkäitä liikenneverkkoja, mutta kuitenkin siten, ettei liikkuvuutta tarvitse rajoittaa.
The key EU documents for intelligent transport are currently the ITS Action Plan and the ITS Directive (2010/40/EU), which supports implementation of the Action Plan. 
Tämä merkitsee yhtenäisen liikennealueen muodostamista tärkeimmille liikennekäytäville (TEN-verkko), liikenteenohjausjärjestelmien päivittämistä yhteentoimiviksi ja liikkumisen ja kuljettamisen hinnoittelun uudistamista kustannusvastaavaksi.
The main part of the ITS Directive, which came into force in August 2010, is the specification of priority actions defined by the EU Commission. 
Älyliikenteen kannalta keskeisimmät EU:n asiakirjat ovat tieliikenteessä Älyliikenteen toimintasuunnitelma (ITS Action Plan) ja sen toteuttamista tukeva älyliikennedirektiivi (ITS Directive 2010/40/EU).
These specifications aim to ensure the interoperability and continuity of services and systems both regionally and across borders. 
Tämän elokuussa 2010 voimaan tulleen älyliikennedirektiivin keskeisimmät tuotokset ovat EU:n komission määritykset älyliikenteen ensisijaisille toimille.
They also aim to ensure the availability and sufficient quality of the transport information needed for these services. 
Määritysten tarkoituksena on taata palveluiden ja järjestelmien yhteentoimivuus ja jatkuvuus sekä alueellisesti että valtioiden rajojen yli sekä varmistaa palveluiden tarvitseman liikennetiedon saatavuus ja riittävä laatu.
A Europe-wide market area is also established for transport services and equipment. 
Samalla muodostetaan liikenteen palveluille ja laitteille Euroopan laajuinen markkina-alue.
The first specifications, concerning the automated in-vehicle emergency call system (eCall) and freely-available transport information considered vital for safety, were completed in early 2013. 
Ensimmäiset määritykset autojen automaattiselle hätäviestijärjestelmälle (eCall) ja ilmaiseksi tarjottavalle, turvallisuuden kannalta tärkeälle liikennetiedolle valmistuivat vuoden 2013 alussa.
In the coming years, information and booking services for intelligent truck parking, real-time traffic bulletins and multimodal passenger information will also be specified. 
Lähivuosina tuotetaan määritykset myös älykkäiden rekkaparkkien tieto- ja varauspalveluille, ajantasaiselle liikennetiedotukselle ja multimodaalille matkustajatiedolle.
If the Commission’s specifications are approved by the Parliament and Council of the European Union, they will have to be adhered to when implementing ITS services. 
Jos komission laatimat määritykset hyväksytään EU:n parlamentissa ja Euroopan neuvostossa, niitä on noudatettava älyliikennepalveluja toteuttaessa.
However, each Member State is able to decide which services it will introduce and when. 
Kukin jäsenmaa päättää kuitenkin itsenäisesti milloin ja mitä palveluja se ottaa käyttöön.
It is important that Finnish views are represented in the European ITS Committee, which supervises the implementation of the ITS Action Plan and ITS Directive. 
Suomen kannalta on tärkeää edustaa kansallisia näkemyksiä älyliikenteen toimintasuunnitelman ja direktiivin toteuttamista valvovassa ITS komiteassa.
Finland must also be an active participant in international standardisation committees as well as expert workshops and conferences when specifications for priority actions are being drafted and finalised. 
Lisäksi tulee osallistua aktiivisesti kansainvälisiin standardisointikomiteoihin sekä asiantuntijatyöpajoihin ja -kokouksiin ensisijaisten toimien määritysten laatimis- ja viimeistelyvaiheissa.
A number of other EU initiatives and actions closely connected with ITS are also under way. 
EU:lla on myös käynnissä joukko muita aloitteita ja toimenpiteitä, jotka liittyvät kiinteästi älyliikenteeseen.
These include 
Tällaisia ovat mm.
Innovation Union, which promotes European competitiveness and economic growth, the Digital Agenda for Europe, which promotes the exploitation of information networks, and Smart Cities, which aims to solve the increasing traffic-related and other problems in urban areas. 
Euroopan kilpailukykyä ja talouskasvua edistävä Innovation Union, tietoverkkojen hyödyntämistä edistävä Digital Agenda for Europe sekä kaupunkiseutujen kasvavien liikenne- ja muiden ongelmien ratkaisuun tähtäävä Smart Cities.
All of these projects hope to speed up European innovations and see large-scale joint European projects and test areas as a means of making this happen. 
Kaikissa näissä hankkeissa toivotaan nopeutettavan innovaatioiden syntyä Euroopassa ja yhtenä välineenä tähän nähdään suurimittaiset eurooppalaiset yhteishankkeet ja kokeilualueet.
Steered by the European Commission Directorate General for Communications Networks, Content and Technology (DG CONNECT), the iMobility Forum, often working together with industry, aims to speed up the implementation of safe, intelligent and clean road traffic services. 
Euroopan komission ”Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston”, DG CONNECT:n luotsaama iMobility Forum panostaa ajoneuvojen turvallisten, älykkäiden ja puhtaiden palvelujen toteuttamisen nopeuttamiseen tieliikenteessä, eritoten yhteistyössä teollisuuden kanssa.
The Directorate General for Mobility and Transport (DG MOVE) on the other hand promotes and facilitates the implementation of ITS on trans-European transport networks through the Connecting Europe Facility (now TEN-T) programme. 
Liikenteen ja liikkumisen pääosasto, DG MOVE puolestaan tukee ja nopeuttaa älyliikenteen toteuttamista yleiseurooppalaisille liikenneverkoille Connecting Europe Facility (nykyinen TEN-T) -ohjelman avulla.
The significant reduction in national funding for transport research has increased the importance of EU research programmes, and their role in guiding national developments. 
Liikennetutkimuksen kansallisen rahoituksen voimakas aleneminen on nostanut EU:n tutkimusohjelmien tärkeyttä myös kansallisen kehityksen ohjaajana.
The most significant element of the Horizon 2020 Programme starting in 2014 in terms of research and development on ITS is probably the Smart, Green Integrated Transport Programme set up under the heading “Societal challenges”. 
Vuonna 2014 käynnistyvässä Horizon 2020-kokonaisuudessa älyliikenteen T&K-toiminnan kannalta tärkein lienee Societal challenges -otsakkeen alla oleva Smart, Green Integrated Transport -ohjelma.
The TEN-T Programme also contains a lot of funding opportunities for ITS. 
Myös TEN-T -ohjelma sisältää lukuisia rahoitusmahdollisuuksia älyliikenteenkin osalta.
The EU’s own satellite system, GALILEO, will begin offering its initial services in 2014 and will provide a reliable foundation for future services. 
EU:n oma satelliittijärjestelmä, GALILEO, aloittaa alustavan palvelutarjonnan vuonna 2014 ja antaa luotettavan pohjan tuleville palveluille.
GALILEO will be fully operational by 2020. 
GALILEO on täysin valmis 2020.
Key EU policies: 
Suomen EU-toimintaan liittyviä keskeisiä linjauksia:
Implementation of the ITS Directive and ITS Action Plan demands that Finland directly link its national transport R&D to the EU’s R&D priorities and that national action plans be drawn up for the priority areas and actions outlined in the Directive. 
Älyliikennedirektiivin ja toimintasuunnitelman toteuttaminen edellyttävät Suomelta kansallisen liikenteen alan T&K:n aiheiden kytkemistä kiinteämmin suoraan osaksi EU:n T&K-painotuksia sekä kansallisten toimenpideohjelmien laatimista direktiivin ensisijaisille aloille ja toimille.
The flexibility and level of innovation of national R&D operations and continued cooperation with Russia must also be ensured. 
Samalla tulee varmistaa kansallisen T&K-toiminnan innovatiivisuus ja joustavuus sekä erityisesti Venäjäyhteistyön jatkuvuus.
Other transport modes besides road traffic should also have national implementation plans drawn up on the basis of EU-wide transport management systems (SESAR for aviation, ERTMS for railways, SafeSeaNet for shipping). 
Tieliikenteen lisäksi muille liikennemuodoille tulisi laatia vastaavat EU:n laajuisten liikenteenhallintajärjestelmien kansalliset toteutussuunnitelmat (ilmaliikenne SESAR, rautatieliikenne ERTMS, merenkulku SafeSeaNet).
A national plan should be created for ensuring that passenger and goods transport pricing is based on the principle of full cost recovery. 
Liikenteen ja kuljetusten hinnoittelusta tulisi laatia kustannusvastaavan hinnoittelun kansallinen suunnitelma.
Intelligent transport and megatrends 
Älyliikenne ja megatrendit
ITS does not exist in isolation but is greatly affected by global trends and macroeconomics. These have contributed significantly to the growing demand for ITS solutions and the development of ITS services. 
Älyliikenne ei ole suuntauksien ja trendien osalta eristyksissä, vaan globaalit trendit ja makrotalous vaikuttavat siihen huomattavasti, ja ovat omalta osaltaan vahvistaneet älyliikenteen palvelujen kysyntää ja kehittymistä.
The biggest global trend of the 21st century will be the growing emphasis on environmental issues . 
2000-luvun suurin globaali trendi on ympäristöasioiden korostuminen .
Transport, in particular, will be affected by climate change and the scarcity of natural resources. 
Liikenteeseen vaikuttaa erityisesti ilmastonmuutos sekä luonnonvarojen niukkuus.
Traffic emissions already have a huge impact on climate change. 
Liikenteen päästöjen merkitys ilmastonmuutokseen on suuri.
In 2012, 25 per cent of all greenhouse gas emissions in Europe were caused by transport, making it the second biggest source of greenhouse gas emissions. 
Euroopassa vuonna 2012 kaikista kasvihuonepäästöistä liikennelähtöisiä on 25 % ja siten se on toiseksi suurin kasvihuonepäästöjen aiheuttaja.
Of significance from an ITS point of view, a considerable proportion of vehicle emissions is produced during inefficient driving, for instance driving around looking for a parking space. 
Huomattavaa on, että autoilun osalta iso osa päästöistä syntyy tehottomassa liikkumisessa, esimerkiksi kaupungeissa parkkipaikkojen etsimisessä.
Greenhouse gas emissions must be significantly reduced during the next few decades. 
On selvää, että kasvihuonepäästöjen osalta seuraavien vuosikymmenten aikana on saatava aikaan merkittäviä vähennyksiä.
The EU’s goal of cleaner, more energy efficient transport will play a key role in influencing national actions, which will include ITS-based solutions. 
Euroopan Unionin tavoitteet puhtaammasta ja vähemmän energiaa kuluttavasta liikenteessä ovat erittäin tärkeitä ja määrittävät kansallisia toimia, joissa älyliikenteen keinoilla on merkittävä rooli.
In the world’s most developed countries, a major challenge is the ageing of the population . This trend also affects the way transport systems must be developed. 
Maailman kehittyneimmissä maissa haasteita asettaa väestön ikääntyminen , joka vaikuttaa trendinä myös liikennejärjestelmän kehittämistarpeisiin.
As the population ages, vehicle technology, transport services and transport safety must adapt to people’s changing needs. 
Ikääntyvän väestön määrän kasvaminen luo erityistarpeita ajoneuvoteknologiaan, liikenteen palveluihin sekä turvallisuuteen.
One of the most significant trends in terms of its impact on the transport system and national economy is urbanisation , and the effects of this are similar all over the world. 
Liikennejärjestelmän ja kansantalouden osalta yksi merkittävimpiä trendejä on kaupungistuminen , jonka vaikutukset ovat samankaltaisia kaikkialla maailmassa.
Growing mobility needs can be catered to by creating an intelligent transport system incorporating a sufficient public transport network supported by intelligent feeder traffic and parking solutions. 
Kasvavaan liikkumistarpeeseen ratkaisuja haetaan älykkäästä liikennejärjestelmästä, jossa on käytettävissä riittävä joukkoliikenneverkosto tuettuna älykkäillä liityntäliikenne- ja pysäköinti-ratkaisuilla.
In recent decades, escalating car use has seemed inevitable. However, developments in online communications (virtual presence capabilities) and information services, urbanisation and improvements in public transport services have led to a growing global trend in which young adults no longer feel the need to get a driving licence or to own a car the way earlier generations did. 
Viimeiset vuosikymmenet autoistumisen kasvu on näyttänyt väistämättömältä, mutta mm. virtuaaliläsnäolon, tietopalvelujen, kaupungistumisen ja julkisen liikenteen parantumisen seurauksena maailmalla on yleistynyt trendi, jossa nuoret aikuiset eivät näe tarvetta hankkia ajokorttia tai omistaa autoa samalla tavalla kuin aikaisemmin.
Evidence for this trend can be seen in the decrease in new car registrations in Europe. 
Tätä trendiä tukee myös uusien autojen rekisteröintien laskeminen Euroopassa.
While it is true that new vehicle registrations have a strong correlation with general economic trends, young people’s driving licence acquisitions do not have this same correlation. 
Näistä muutoksista uusien ajoneuvojen rekisteröinnit korreloivat vahvasti yleiseen talouden kehitykseen, mutta nuorten ajokorttien hankkiminen ei ole yhtä lailla sidoksissa talouden suhdanteisiin.
Figure 1. New passenger car registrations in Europe. 
Kuva 1. Uusien henkilöautojen rekisteröinti Euroopassa.
European Automotive Manufacturers Association (ACEA) 
European Automotive Manufacturers Association (ACEA)
Although these trends will by no means eliminate private car use, they are likely to mean a change in car use. 
Nämä trendit eivät poista yksityisautoilua, mutta ne muuttanevat sitä.
Thus, one future transport and mobility trend will be the more significant role played by mobility services. 
Liikenteen ja liikkumisen tulevaisuuden trendinä voidaankin nähdä liikkumisen palveluiden kehittyminen yhä merkittävämpään rooliin.
European vehicle manufacturers plan to offer solutions in which manufacturers will provide not just a vehicle, but a total mobility service package with integrated public transport services. 
Eurooppalaisten ajoneuvovalmistajien suunnitelmissa on tuoda markkinoille ratkaisuja, joissa ajoneuvon lisäksi valmistaja tarjoaa liikkumisen kokonaispalvelupaketin, jossa myös joukkoliikenteen palvelut ovat osana kokonaisuutta.
The SaaS concept (Software as a Service) known from information technology and cloud services will be developed in the transport sector as the TaaS concept (Traffic as a Service). 
Tietotekniikkamaailmasta tuttu pilvipalveluihin perustuva SaaS-ajattelu (Software as a Service) heijastuu liikenteessä TaaS-ajatteluna (Traffic as a Service).
The most significant technology trends for transport are the boom in mobile devices and applications, persistent network connections (always online), the opportunities provided by ‘big data’, the release of open data, the increase in location data and navigation services, targeted intelligent content and device independent services. 
Teknologisista trendeistä liikenteen kannalta ovat merkittävimmät mobiilien päätelaitteiden ja sovellusten määrän voimakas kasvu, jatkuva yhteys tietoliikenneverkkoon (always online), big data -ajattelun mahdollisuudet, tietovarantojen avautuminen, paikkatieto- ja navigointipalveluiden lisääntyminen, kohdennettu älykäs sisältö sekä päätelaiteriippumattomuus.
These are all part of the ubiquitous information society, towards which we are inevitably moving, and are all visible in transport services. 
Nämä kaikki ovat osa ubiikkia eli kaikkialla läsnä olevaa tietoyhteiskuntaa, jota kohti vääjäämättä etenemme ja ne kaikki ilmenevät myös liikenteen palveluissa.
The above trends create opportunities for new business, services and operators. 
Yllä olevat trendit ja muutokset luovat mahdollisuuksia uudelle liiketoiminnalle, palveluille ja toimijoille.
Finland and Finnish companies are in an excellent position to create new business, enterprises and jobs in ITS. 
Suomella ja suomalaisilla yrityksillä onkin älyliikenteen saralla loistavat lähtökohdat synnyttää uutta liiketoimintaa, yrityksiä ja työpaikkoja.
Finland is a relatively small country where it is easy for companies to innovate and try out new applications and services. 
Suomi on suhteellisen pieni maa, jossa yritysten on helppo innovoida ja kokeilla erilaisia uusia sovelluksia ja palveluita.
This requires investment, cooperation between the public and private sectors, test platforms and environments, and funding – i.e. an operating environment that encourages innovation. 
Tämä vaatii satsauksia, valtion ja yksityisen sektorin yhteistyötä, kokeilualustoja ja -ympäristöjä sekä rahoitusta, eli innovatiivisuutta tukevaa toimintaympäristöä.
Intelligent transport market – volume and challenges 
Älyliikennemarkkinat – volyymi ja haasteet
Market volume 
Markkinavolyymi
Growth in the intelligent transport market has a direct correlation with increasing traffic volumes and the problems this causes. 
Älyliikennemarkkinan kehitys korreloi suoraan kasvavan liikenteen ja sen mukanaan tuomien ongelmien kanssa.
Significant growth has already occurred in the global intelligent transport market. 
Globaali älyliikennemarkkinan kasvu on ollut varsin voimakasta.
Depending on the market estimates and content definitions used, the total ITS market volume is estimated to be around EUR 20-50 billion, with an annual growth of around 20 per cent 
Markkina-arviosta ja sisältömäärittelystä riippuen älyliikennemarkkinan kokonaisvolyymin arviot liikkuvat 20 - 50 mrd. eurossa ja kasvuksi on arvioitu noin 20 % vuosittain.
(BCC Research (2010) Intelligent Transport Systems Review.) 
(BCC Research (2010) Intelligent Transport Systems Review.)
The Finnish ITS market volume for 2010 was estimated at EUR 300 million, and the number of jobs in the field at 1,700. 
Suomen ITS markkinan volyymin on arvioitu vuoden 2010 osalta olleen 300 milj. euroa, ja alan työllistäneen 1700 henkilöä.
The market is growing at a distinctly slower rate in Finland than it is internationally, but it is still outpacing economic growth in general (Suomen ITS –markkinat 
Suomessa markkinan kasvu näyttäisi olevan selvästi maltillisempaa kuin kansainvälisillä markkinoilla, mutta kasvu on kuitenkin yleistä talouskasvua voimakkaampi.
[”Finnish ITS Markets﻿ , Leviäkangas, Zulkarnain, Roine, VTT 2012). 
(Suomen ITS -markkinat, Leviäkangas, Zulkarnain, Roine, VTT 2012)
The global ITS market is already significant, and its growth outlook makes it very attractive for Finland and Finnish companies. 
Kokonaisuutena globaalit älyliikenteen markkinat ovat jo nykyään merkittävät, ja kasvunäkymät tekevät niistä erittäin houkuttelevat tulevaisuudessa myös Suomelle ja suomalaisille yrityksille.
We are traditionally very competitive in fields requiring high-level expertise, and our expertise in the mobile industry has been especially strong at an international level. 
Perinteisesti korkeatasoiseen osaamiseen perustuva kilpailukykymme on ollut vahva ja erityisesti osaamisemme mobiiliteollisuudessa on ollut ehdotonta maailman kärkeä.
Our economy and society are currently under considerable pressure to change and adapt, and this is exacerbated by the economic crisis, the prospect of a prolonged period of slow economic growth and the ongoing industrial restructuring. 
Talous ja yhteiskunta elävät parhaillaan kovassa muutospaineessa, jota talouskriisi, mahdollisesti pitkään jatkuva hitaan talouskasvun vaihe ja käynnissä oleva teollisuuden rakennemuutos vain korostavat.
In the future, the ITS sector together with the electric vehicle industry will offer significant potential for talented, active stakeholders. 
Tulevaisuudessa älyliikenneteollisuus, yhdessä sähköajoneuvoteollisuuden kanssa, luovat merkittävän potentiaalin osaaville ja aktiivisille toimijoille.
Market challenges 
Markkinahaasteet
ITS is a relatively young sector, and its market, products and services are currently undergoing a phase of rapid growth and development. 
Älyliikenne on melko nuori toimiala, jonka markkinat, tuotteet ja palvelut ovat nopeassa kasvu- ja kehitysvaiheessa, kuten edellä hyvin ilmenee.
Nevertheless, companies that develop and produce ITS services face plenty of challenges associated with the operating environment, operating models and new technology. These challenges should be solved through PPP. 
Älyliikenteen palveluja kehittävillä ja tuottavilla yrityksillä on kuitenkin runsaasti mm. toimintaympäristöön, toimintamalleihin ja uuteen tekniikkaan liittyviä haasteita, joita tulisi ratkoa PPPP fn -hengessä.
The known challenges include: 
Tällaisia tunnistettuja haasteita ovat esimerkiksi seuraavat:
Finland is a limited market, and so the limited demand means that services designed for a large number of users cannot be properly developed, 
Suomessa on suppeat markkinat, joille ei pienehkön kysynnän johdosta ole mahdollista kehittää laajan käyttäjäkunnan palveluita:
as domestic demand will not cover the development and production costs. 
kotimainen kysyntä ei kata kehitys- ja tuotantokustannuksia.
Small and medium-sized enterprises also have little or no access to export channels. 
Samanaikaisesti pienten ja keskisuurten yritysten käytettävissä olevat vientikanavat ovat vaatimattomat tai niitä ei ole lainkaan.
SMEs may cooperate with major companies to break into the export market, but this presents its own set of challenges, such as the issue of intellectual property rights. 
Tällöin PK-sektorin yhtenä mahdollisuutena on ryhtyä suuryritysten kanssa vientiyhteistyöhön, jossa omana haasteena on mm. aineettomista oikeuksista sopiminen.
ITS standardisation is only in its early stages. 
Älyliikenteen standardisointi on vielä alkutaipaleella.
This presents challenges especially for the development of services and products intended for the global market. 
Tilanne vaikeuttaa etenkin globaaleille markkinoille suunnattujen palvelujen ja tuotteiden kehitystä.
For this reason, governments should at the very least promote the drawing up and exploitation of open interface descriptions. 
Julkisen hallinnon onkin edistettävä vähintään avoimien rajapintakuvausten laatimista ja hyödyntämistä.
Businesses would also benefit if national authorities take an active role in the functioning of standardisation organisations, such as CEN and ISO TC204, and research cooperation organisations, such as COST. 
Yrityksille on hyötyä siitä, että kansallinen julkishallinto osallistuu aktiivisesti sekä standardointijärjestöjen, kuten CEN ja ISO TC204 että tutkimusyhteistyöorganisaatioiden, kuten COST toimintaan.