natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its reports submitted to the bodies monitoring these treaties, Finland also reports on the implementation of linguistic rights among speakers of Swedish, the less spoken national language. 
Sopimusten valvontaelimille laatimissaan raporteissa Suomi raportoi myös ruotsinkielisten kielellisten oikeuksien toteutumisesta vähemmän puhuttuna kansalliskielenä.
Finland is responsible for ensuring that the Finnish and Swedish languages prosper, remain vigorous and continue to develop. 
Suomella on vastuu siitä, että suomen ja ruotsin kieli voivat hyvin, elävät ja kehittyvät myös tulevaisuudessa.
Seen, for example, from the European perspective, both national languages are small languages, and all small languages need special attention when the use of larger languages gains more ground. 
Molemmat kansalliskielet ovat esimerkiksi eurooppalaisissa yhteyksissä pieniä kieliä, ja kaikki pienet kielet tarvitsevat erityistä huomiota suurempien kielten käytön yleistyessä.
This responsibility applies to our two national languages in different ways. 
Vastuu koskee kahta kansalliskieltämme eri tavoin.
Finnish is not used as an official language in any other country. 
Suomen kieltä ei käytetä virallisena kielenä missään muussa maassa.
No other state is therefore responsible for the development and maintenance of the Finnish language to the same extent as Finland is. Thus, the responsibility rests solely on Finland. fn 
Millään muulla valtiolla ei näin ollen ole vastuuta kehittää ja ylläpitää suomen kieltä samassa laajuudessa kuin Suomella, ja vastuu on siksi yksinomaan Suomen. fn
Swedish is spoken as an official language in Sweden, too, but in Finland the language is a de facto minority language. 
Ruotsin kieltä puhutaan virallisena kielenä myös Ruotsissa, mutta Suomessa kieli on tosiasiallisessa vähemmistöasemassa.
Suomen kielen tulevaisuus 
Suomen kielen tulevaisuus
Less used languages always require more care and attention than the majority’s language. 
Vähemmän käytetyistä kielistä huolehtiminen edellyttää aina enemmän huomiota kuin enemmistön kielestä huolehtiminen.
Finland’s official bilingualism rests on the will of Parliament’s majority. 
Suomen virallinen kaksikielisyys nojautuu parlamentaarisen enemmistön tahtoon.
Thus, the majority also bears the responsibility for the less used language. 
Näin ollen enemmistöllä on vastuu myös vähemmän käytetystä kielestä.
Responsibility for the maintenance of Finland’s bilingualism or the less used national language, Swedish, cannot be left to one language group only, in practice to the Swedish-speaking population of Finland. 
Vastuuta Suomen kaksikielisyyden tai vähemmän käytetyn kansalliskielen, ruotsin, ylläpitämisestä ei voi jättää vain yhdelle kieliryhmälle, käytännössä Suomen ruotsinkielisille.
Above all, responsibility for our languages rests with the State of Finland and is divided among different actors within State administration. 
Vastuu kielistämme kuuluu ennen kaikkea Suomen valtiolle ja jakautuu sen eri toimijoille.
Finland’s bilingualism requires certain solutions and institutions from the State, such as authorities and courts of law, enabling both Finnish-speakers and Swedish-speakers to realise their linguistic rights regardless of whether they can speak the other national language. 
Suomen kaksikielisyys edellyttää valtiolta tietynlaisia ratkaisuja ja instituutioita, esimerkiksi viranomaisia ja tuomioistuimia, joiden avulla niin suomen- kuin ruotsinkielisten kielelliset oikeudet voivat toteutua riippumatta siitä, osaavatko he toista kansalliskieltä.
The State bears its responsibility, whenever necessary, by supplementing and adapting the legal provisions that specify the basic linguistic rights. 
Valtio kantaa vastuunsa täydentämällä ja mukauttamalla kielellisiä perusoikeuksia täsmentäviä säännöksiä tarpeen vaatiessa.
Especially large reform projects, such as the local government reform and the social welfare and health care reform, which are under preparation at the same time as this strategy, require coordination so that both the basic linguistic rights and the goals set for the reforms are attained. 
Varsinkin suuret uudistushankkeet kuten tämän strategian kanssa samanaikaisesti valmisteilla olevat kunta- sekä sosiaali- ja terveydenhuoltouudistukset edellyttävät yhteensovittamista siten, että niin kielelliset perusoikeudet kuin uudistusten tavoitteet toteutuvat.
The State also bears its responsibility for our languages by issuing this Strategy for the National Languages of Finland as a Government Resolution. 
Valtio kantaa vastuunsa kielistämme myös antamalla tämän kansalliskielistrategian valtioneuvoston perisaatepäätöksen muodossa.
A Government Resolution cannot stipulate new obligations for municipalities; their residents have self-government. 
Valtioneuvoston periaatepäätöksellä ei ole mahdollista säätää uusia velvoitteita kunnille, joiden asukkailla on itsehallinto.
The same applies to joint municipal authorities. 
Sama koskee kuntayhtymiä.
However, municipalities and joint municipal authorities shoulder an important responsibility when they implement the basic linguistic rights guaranteed by the Constitution in practice by arranging, for instance, day care, basic education, and social welfare and health care services. 
Kunnilla ja kuntayhtymillä on kuitenkin merkittävä vastuu perustuslaissa turvattujen kielellisten perusoikeuksien käytännön toteuttajina muun muassa päivähoidon, perusopetuksen ja sosiaali- ja terveydenhoidon järjestäjinä.
In addition, municipalities’ internal decisions on questions such as what languages are used for communication in cases where there are no express regulations on the issue, have an impact on the linguistic options available to holders of municipal positions of trust and municipal residents. 
Myös kuntien sisäiset ratkaisut esimerkiksi siitä, millä kielellä tai kielillä tiedonvälityksestä huolehditaan silloin, kun asiasta ei ole nimenomaisia säännöksiä, vaikuttavat kunnan luottamustehtävissä toimivien ja kunnan asukkaiden kielellisiin mahdollisuuksiin.
In this resolution, the Government recommends that, in particular, bilingual municipalities and joint municipal authorities adopt the practical tools included in the strategy. 
Valtioneuvosto suosittelee tässä periaatepäätöksessään, että etenkin kaksikieliset kunnat ja kuntayhtymät käyttöön ottaisivat strategiaan sisältyvät käytännön työvälineet.
The tools do not create new obligations; instead, they are aids that facilitate compliance with legislation. 
Työvälineet eivät luo uusia velvoitteita, vaan ovat luonteeltaan apuvälineitä, jotka helpottavat lainsäädännön noudattamista.
As it is, English has largely replaced Finnish or Swedish as the language of research in some disciplines, such as mathematics and the natural sciences. 
Jo nyt eräillä aloilla, esimerkiksi matemaattis-luonnontieteellisellä alalla, tutkimuksen kielenä ei enää juurikaan käytetä suomea tai ruotsia vaan pääasiassa englantia.
In view of the international dimension of science, this is a natural development. 
Tieteen kansainvälisen ulottuvuuden huomioon ottaen tämä on luontevaa.
It means, however, that the vocabulary used to describe new scientific findings does not necessarily evolve in the national languages. 
Se merkitsee kuitenkin, että uusia tieteellisiä tuloksia koskeva sanasto ei välttämättä kehity kansalliskielillä.
The development of special vocabulary therefore requires constant work so that new phenomena can be discussed in Finnish and Swedish as well. Suomen kielen tulevaisuus 
Erikoissanaston kehittäminen edellyttää siksi jatkuvaa työtä, jotta uusista ilmiöistä pystyttäisiin keskustelemaan myös suomen ja ruotsin kielellä. Suomen kielen tulevaisuus
Individuals are also responsible for their own language and its maintenance in practice. 
Myös yksilöillä on vastuu omasta kielestään ja sen ylläpidosta käytännössä.
The use of Finnish and Swedish in all walks of life helps maintain diverse and nuanced vocabulary and expressions. 
Suomen ja ruotsin kielen käyttö kaikilla elämänaloilla auttaa ylläpitämään monipuolista ja vivahteikasta sanavarastoa ja ilmaisutapaa.
If languages are not used and maintained, their scope of use shrinks. 
Jos kieliä ei käytetä ja huolleta, niiden käyttöala supistuu.
This must be considered as the use of other languages, especially English, is becoming more common in domestic contexts as well. Suomen kielen tulevaisuus ; Tänk om… 
Tämä on huomioitava muiden kielten, erityisesti englannin kielen, käytön yleistyessä myös kotimaisissa yhteyksissä. Suomen kielen tulevaisuus; Tänk om…
Suomen kielen tulevaisuus ; Tänk om… 
Suomen kielen tulevaisuus; Tänk om…
Individuals’ opportunities to use their own language or the other national language depend partly on the individuals’ own active approach and partly on decisions made by society. 
Yksilöiden mahdollisuudet käyttää omaa kieltään tai toista kansalliskieltä riippuvat osittain omasta aktiivisesta otteesta ja osittain yhteiskunnallisista ratkaisuista.
For instance, the decision when pupils start to study the second national language is primarily made by the local authorities regardless of the wishes of individual children or parents. 
Esimerkiksi toisen kansalliskielen opiskeluajankohdan alku määräytyy ennen kaikkea kunnan päätöksen mukaan, ei yksittäisten lasten tai vanhempien toiveiden mukaan.
This means that if no option is offered for early language studies, it cannot be selected. 
Tämä merkitsee, että jollei varhaista kielenopiskelumahdollisuutta ole tarjolla, ei sitä myöskään voi valita.
Decisions made by society should therefore always support the opportunities to learn and use both national languages. 
Yhteiskunnallisten ratkaisujen tulisikin aina tukea molempien kansalliskielten oppimis- ja käyttömahdollisuuksia.
Despite the fact that Finland is a bilingual country based on two national languages, everyone has the right to live in one’s own country using one’s own language, either Finnish or Swedish. 
Siitä huolimatta, että Suomi on kahdelle kansalliskielelle perustuva kaksikielinen maa, on jokaisella oikeus elää omassa maassaan omalla kielellään, joko suomen tai ruotsin kielellä.
Individuals are not always bilingual. 
Yksilöt eivät aina ole kaksikielisiä.
Especially young people living in the Åland Islands have had a wide range of contacts with Sweden since their childhood, for instance, via Swedish – and therefore Swedish-language – youth culture, television, press, and social media. 
Etenkin Ahvenanmaalla asuvilla nuorilla on lapsuudesta alkaen laaja kosketuspinta Ruotsiin esimerkiksi ruotsalaisen ja siten ruotsinkielisen nuorisokulttuurin, television, ruotsalaisen lehdistön ja sosiaalisen median kautta.
Finland must offer activity and study options in the Swedish language so that these young people, too, would consider Finland a natural choice as the country for their future. 
Suomen on tarjottava toiminta- ja opiskelumahdollisuuksia ruotsin kielellä ollakseen luonteva tulevaisuuden maa myös näille nuorille.
Migration is a natural phenomenon, but if it arises because of narrower options in one’s own language in the homeland, it is both a demographic and economic loss for Finland. 
Muuttoliike on luonnollinen ilmiö, mutta jos se syntyy vähäisempien omakielisten mahdollisuuksien seurauksena omassa maassa, on se Suomelle niin väestöllinen kuin taloudellinenkin menetys.
1.5 Benefits and strengths offered by two viable national languages 
1.5 Kahden elinvoimaisen kansalliskielen tarjoamat hyödyt ja vahvuudet
The starting points of the Strategy for the National Languages of Finland are the basic linguistic rights of individuals and the benefits and strengths arising from a bilingual society . 
Kansalliskielistrategian lähtökohtia ovat yksilöiden kielelliset perusoikeudet samoin kuin yhteiskunnan kaksikielisyydestä seuraavat hyödyt ja vahvuudet .
Individual and societal benefits are intertwined because societal benefits, such as stable external relations, international cooperation inspiring confidence, and economic gains derived from exports, also bring benefits to individuals. 
Yksilön ja yhteiskunnan hyödyt nivoutuvat toisiinsa, sillä yhteiskunnan hyödystä, esimerkiksi vakaista ulkosuhteista, luottamusta herättävästä kansainvälisestä yhteistyöstä ja viennistä saatavasta taloudellisesta hyödystä, seuraa myös yksilöille hyötyä.
This is the case also when an individual wants to live his or her life only in Finland and in one language. 
Näin on silloinkin, kun yksilö haluaa elää elämänsä ainoastaan Suomessa ja yhdellä kielellä.
Similarly, individual benefits will also benefit society, for example, when thanks to their good language skills, Finns are able to act successfully in Nordic or wider international contexts. 
Vastaavasti yksilöiden hyödystä tulee hyötyä myös yhteiskunnalle esimerkiksi silloin, kun suomalaiset vahvan kielitaitonsa johdosta pystyvät toimimaan menestyksekkäästi pohjoismaisissa tai laajemmissa kansainvälisissä yhteyksissä.
1.5.1 Societal benefits 
1.5.1 Yhteiskunnalliset hyödyt
Society benefits from Finland’s official bilingualism in sectors such as culture, history, law and the economy . 
Suomen virallinen kaksikielisyys tuo yhteiskunnalle muun muassa historiallis-kulttuurisia, oikeudellisia ja taloudellisia hyötyjä.
Geographically, historically, culturally, politically and economically, Finland is a Western North European country. 
Suomi kuuluu maantieteellisesti, historiallisesti, kulttuurisesti, poliittisesti ja taloudellisesti läntiseen Pohjois-Eurooppaan.
Above all, our country has a long common history with Sweden and for centuries Finland was part of the Kingdom of Sweden. 
Maallamme on ennen kaikkea pitkä yhteinen historia Ruotsin kanssa, ja Suomi muodosti myös vuosisatoja osan Ruotsin valtakuntaa.
The Nordic countries share a number of fundamental social features, such as the openness of public activities and the rule of law. 
Yhteisiä yhteiskunnallisia lähtökohtia Pohjoismaissa ovat esimerkiksi julkisen toiminnan avoimuus ja oikeusvaltioperiaate.
Many of Finland’s societal structures, such as those used in administration and the judicial system, hark back to the Swedish period. 
Ruotsin ajalta Suomessa on edelleen perintönä muun muassa monet yhteiskunnan rakenteet, muun muassa hallinnon ja oikeusjärjestyksen rakenteet.
Thus, the evolution of the Finnish language, especially its administrative usage, is grounded in the Swedish administrative and judicial structures and the related vocabulary. 
Suomen kieli onkin erityisesti hallintokielenä kehittynyt Ruotsin hallinnon ja oikeusjärjestyksen rakenteiden ja siten ruotsinkielisen sanaston pohjalta.
Finland’s inclusion in the Nordic cultural community means that Finland has a diverse domestic culture that has received influences, values and traditions from both East and West. 
Suomen kuuluminen pohjoismaiseen kulttuuriyhteisöön merkitsee, että Suomella on monimuotoinen kotimainen kulttuuri , joka on saanut vaikutteita, arvoja ja perinteitä, niin länsi- kuin itärajan takaa.
Nordic values are an inseparable element of Finnish society. 
Pohjoismaiset arvot ovat erottamaton osa suomalaista yhteiskuntaa.
All Nordic countries value the welfare state, which includes the freedom of the individual, democracy, the rule of law, a well-functioning public sector, and gender equality. 
Kaikissa Pohjoismaissa arvostetaan hyvinvointivaltiota, johon kuuluvat yksilön vapaus, demokratia, oikeusvaltiollisuus, toimiva julkinen sektori ja sukupuolten välinen tasa-arvo.
Trust in fellow citizens and in society’s institutions is another common Nordic feature. 
Yhteistä Pohjoismaille on myös luottamus kanssaihmisiin ja yhteiskunnan instituutioihin.
Nordic cooperation is conducted at many levels, including education and social policy and the advancement of innovation capacity. 
Pohjoismaista yhteistyötä tehdään monella tasolla, muun muassa koulutus- ja sosiaalipoliittisen yhteistyön muodossa sekä innovaatiokyvyn parantamisessa.
The Swedish language serves as an agent for mutual understanding and a common value base in the Nordic countries. 
Ruotsin kieli toimii Pohjoismaissa yhteisymmärryksen ja yhteisen arvopohjan välittäjänä.
A common cultural and language background creates a stronger feeling of affinity and trust and facilitates cooperation. 
Yhteinen kulttuuri- ja kielitausta luo vahvemman yhteenkuuluvuuden ja luottamuksen tunteen ja edistää yhteistyömahdollisuuksia.
This applies to all cooperation. 
Tämä koskee kaikkea yhteistyötä.
Knowledge or understanding of Swedish brings practical added value to Nordic contacts and cooperation even if the actual business documents are written in some other language. 
Ruotsin kielen osaaminen tai ymmärtäminen tuo käytännön lisäarvoa pohjoismaisessa kanssakäymisessä ja yhteistyössä silloinkin, kun kaupankäyntiin liittyvissä asiakirjoissa käytetään jotakin muuta kieltä.
The legal benefits of Finland’s official bilingualism include the language legislation, considered exemplary even in international contexts. It defines this society built on two equal national languages. 
Suomen virallisen kaksikielisyyden oikeudellisiin hyötyihin kuuluu kansainvälisissäkin yhteyksissä esimerkillisenä pidetty kielilainsäädäntö, joka täsmentää kahden yhdenvertaisen kansalliskielen varaan rakennettua yhteiskuntaa.
This legislation is an indication of Finland’s tolerance towards both national language groups, and the country’s appreciation for the joint history with Sweden and the resulting cultural richness. 
Lainsäädännön myötä Suomi osoittaa suvaitsevuutensa molempia kansalliskieliä puhuvia ryhmiään kohtaan samoin kuin pitävänsä arvossa Ruotsin kanssa jaettua historiaansa ja siitä kumpuavaa kulttuurista rikkautta.
As a society, Finland benefits from its bilingualism economically . 
Suomi hyötyy yhteiskuntana kaksikielisyydestään taloudellisesti .
The Nordic countries have traditionally constituted an important economic area for Finland, and this is still true. 
Pohjoismaat ovat perinteisesti muodostaneet Suomelle tärkeän talousalueen, ja näin on edelleen.
The other Nordic countries account for the bulk of Finnish exports and imports. 
Suurin osa Suomen viennistä ja tuonnista kohdistuu toisiin Pohjoismaihin.
Sweden is Finland’s biggest trading partner for exports, accounting for over 11 per cent of Finnish exports in 2010 and 2011, and it is the third biggest country for imports. 
Ruotsi on Suomen suurin kauppakumppani viennin osalta, vuosina 2010 ja 2011 vienti ylitti 11 prosenttia, ja Suomen kolmanneksi suurin tuontimaa.
Knowledge of the national languages continues to be important on the labour market within Finland, too. 
Myös Suomen rajojen sisällä kansalliskielten osaaminen on tärkeää työmarkkinoilla tulevaisuudessakin.
Owing to retirement, the demand for new labour force will increase in the coming years. 
Uuden työvoiman kysyntä lisääntyy lähivuosina eläkkeelle siirtymisen johdosta.
Demand for labour is particularly great in occupations requiring vocational education. Backman & Englund 2012 According to employers, after Finnish and English, Swedish is the third most important language needed on the labour market. Confederation of Finnish Industries, Final report 2006 
Erityisen suuri työvoiman kysyntä on ammatillista koulutusta vaativissa ammateissa. Backman & Englund 2012 Työnantajien mukaan jatkossakin tarvitaan suomen ja englannin kielen jälkeen eniten ruotsin kielen taitoa. EK:n loppuraportti 2006
Backman & Englund 2012 
Backman & Englund 2012
Confederation of Finnish Industries, Final report 2006 
EK:n loppuraportti 2006
However, the economic benefits may not be attained if bilingualism is not functional and, in particular, if the Swedish language cannot be used. 
Taloudelliset hyödyt voivat kuitenkin jäädä saavuttamatta, jos kaksikielisyys ei toimi ja nimenomaan ruotsin kieltä pystytä käyttämään.
This is illustrated by the volume of trade between the monolingual, Swedish-speaking Åland Islands and mainland Finland when compared against trade between Åland and Sweden. 
Tätä havainnollistaa yksikielisen ruotsinkielisen Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välinen kaupankäynti verrattuna Ahvenanmaan kauppaan Ruotsin kanssa.
In 2011, the value of goods exported from the Åland Islands totalled nearly EUR 290 million. Close to 74 per cent of the exports were shipped to mainland Finland. 
Ahvenanmaan tavaraviennin arvo oli vuonna 2011 lähes 290 miljoonaa euroa, ja viennistä lähes 74 prosenttia suuntautui Manner-Suomeen.
About 48 per cent of the goods imported to the Åland Islands, totalling nearly EUR 536 million in 2011, came from Sweden. Statistics and Research Åland 2012, 15, 18, 19 One factor explaining the import of goods from Sweden to Åland is the Swedish-language package information and directions for use, which do not exist for all goods purchased in Finland, despite the legal requirements. 
Ahvenanmaan tavaratuonnista, joka vuonna 2011 oli yhteensä lähes 536 miljoonaa euroa, noin 48 prosenttia tuli Ruotsista. Ålands statistik- och utredningsbyrå 2012, 15, 18, 19 Ahvenanmaan tavaratuonnin Ruotsista selittävät muun muassa ruotsinkieliset pakkaustiedot ja käyttöohjeet, joita ei lainsäädännöstä huolimatta ole kaikissa Suomesta ostettavissa tavaroissa.
Statistics and Research Åland 2012, 15, 18, 19 
Ålands statistik- och utredningsbyrå 2012, 15, 18, 19
This means an economic loss for Finland. 
Tämä merkitsee taloudellista menetystä Suomelle.
Similar losses are services purchased in the Åland Islands from Sweden when they are not offered in the Swedish language in Finland. 
Vastaavanlaisia menetyksiä ovat Ahvenanmaan Ruotsista ostamat palvelut silloin kun niitä ei Suomessa tarjota ruotsin kielellä.
Such services have included, for instance, certain types of specialised health care. 
Tällaisiin palveluihin ovat kuuluneet muun muassa eräät erityissairaanhoidon muodot.
One of Finland’s international success factors has been Finns’ good knowledge of languages. 
Suomen kansainvälisiin menestystekijöihin on kuulunut muun muassa suomalaisten vahva kielitaito.
Solid skills in the national languages are therefore an advantage for Finland beyond the country’s borders, too. 
Vahva kansalliskielten taito on siksi Suomen etu maan rajojen ulkopuolellakin.
1.5.2 Benefits at individual level 
1.5.2 Yksilötason hyödyt
Finns benefit in many ways from Finland’s bilingualism and from the fact that both languages are used in society. 
Kansalaiset hyötyvät monin tavoin Suomen kaksikielisyydestä ja siitä, että molempia kieliä käytetään yhteiskunnassa.
Finland’s bilingualism brings legal benefits to individuals if their right to use their own language, Finnish or Swedish, and to be addressed in this language, is realised in the situations where they by law are entitled to do so. 
Suomen kaksikielisyydestä on yksilöille oikeudellisia hyötyjä , jos heidän oikeutensa käyttää omaa kieltään, suomea tai ruotsia, ja tulla kohdatuksi tällä kielellä, toteutuu niissä tilanteissa, joissa heillä lain mukaan on oikeus siihen.
Situations important for individuals include dealings with the public authorities in unfamiliar matters that require accurate understanding of the issue at hand. 
Yksilölle merkittäviä tilanteita ovat muun muassa itselle vieraiden viranomaisasioiden hoitaminen, jotka edellyttävät asian täsmällistä ymmärtämistä.
These may include, for example, taxation issues or legal proceedings. 
Tällaisia voivat olla esimerkiksi veroasiat tai oikeudenkäynti.
Acute situations where the importance of using one’s own language is highlighted include calls to the emergency number, discussions with health care personnel, and contacts with the police. 
Akuutteja tilanteita, jossa oman kielen käyttämisen merkitys korostuu, ovat muun muassa soitto hätänumeroon, keskustelut terveydenhoitohenkilökunnan kanssa ja yhteydet poliisiin.
Legal benefits are also societal benefits, for instance, when the realisation of rights enhances the feeling of legal security, safety and society’s functioning. 
Oikeudelliset hyödyt ovat myös yhteiskunnan hyötyjä esimerkiksi silloin, kun oikeuksien toteutuminen lisää tunnetta oikeusvarmuudesta, turvallisuudesta ja yhteiskunnan toimivuudesta.