natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A high standard of competence levels has been Finland’s traditional strength, and we must not lose our competitive edge in this respect. 
Laadukas osaaminen on ollut Suomen perinteinen vahvuus ja emme saa menettää tässä kilpailukykyämme.
For education to meet future needs, we must now enage in critical examination of the entire education system and ensure its continuous development. 
Jotta koulutus vastaa tuleviin tarpeisiin, tarvitaan jo nyt koko koulutusjärjestelmän kriittistä tarkastelua ja jatkuvaa uudistamista.
Citizens will have greater responsibility for themselves and the people around – in support of this, we need a form of communality that offers security and care for everyone. 
Kansalaisten vastuu itsestään ja lähimmäisistään tulee kasvamaan ja sen tueksi tarvitsemme yhteisöllisyyttä, joka tarjoaa jokaiselle turvaa ja huolenpitoa.
We must make use of and highly value the activities of senior citizens within civic society. 
Ikääntyvien toimiminen kansalaisyhteiskunnassa on hyödynnettävä ja arvostettava korkealle.
We need a strong view of interaction between generations, and a sense of community. 
Tarvitaan vahvaa näkemystä sukupolvien välisestä vuorovaikutuksesta ja yhteisöllisyydestä.
We must take care of maintaining and deepening trust between citizens and the various actors in society. 
On huolehdittava kansalaisten ja yhteiskunnan eri toimijoiden välisen luottamuksen säilymisestä ja syventämisestä.
A clear division of responsibilities and common rules will increase such trust. 
Selkeä vastuiden jakaminen ja yhteiset pelisäännöt kasvattavat luottamusta.
In a digital economy, the division of labour between citizens, local authorities and the government must be revised and redefined. 
Digitaalitaloudessa kansalaisten, kuntien ja valtion välinen työnjako ja vastuut tarvitsevat tarkistusta ja uudelleenmäärittelyä.
Inequality erodes trust, and this must be prevented. 
Eriarvoistuminen rapauttaa luottamusta ja tämä on estettävä.
We need everyone’s contribution and everyone must be guaranteed equal opportunities to benefit from education and public services. 
Tarvitaan kaikkien mukanaoloa ja kaikille on taattava tasa-arvoiset mahdollisuudet koulutukseen ja julkisiin palveluihin.
Early-stage prevention of problems among children and young people is the key to future success. 
Lasten ja nuorten ongelmien ennaltaehkäisy jo varhaisessa vaiheessa on avain tulevaisuuden menestykselle.
Narrowing the well-being and health gaps and prevention of social exclusion will require close cooperation across administrative boundaries. 
Hyvinvointi- ja terveyserojen kaventaminen sekä syrjäytymisen ehkäiseminen vaativat hallinnonalarajat ylittävää tiivistä yhteistyötä.
Public sector in support of sustainable growth 
Julkinen sektori kestävän kasvun tukena
Target in 2030: 
Tavoite vuonna 2030:
To build sustainable growth in the future, all actors within society must enthusiastically embrace the idea of engaging in new activities together. 
Tulevaisuuden kestävän kasvun rakentamiseksi yhteiskunnan kaikilla toimijoilla on intoa tehdä uutta yhdessä.
A civic society, and enterprises and research bodies developing new solutions, will act as equal partners alongside the public sector. 
Kansalaisyhteiskunta ja uusia ratkaisuja kehittävät yritykset ja tutkimustahot toimivat tasaveroisina kumppaneina julkisen sektorin rinnalla.
All levels of the public sector will operate openly, testing new solutions open-mindedly and creating markets for sustainable growth. 
Julkinen sektori kaikilla tasoilla toimii avoimesti ja uusia ratkaisuja ennakkoluulottomasti kokeillen sekä kestävän kasvuun markkinoita luoden.
The public sector’s own operational preconditions will support speed, openness and innovation. 
Julkisen sektorin omat toimintaedellytykset tukevat nopeutta, avoimuutta ja innovatiivisuutta.
In a world characterised by the digital economy, Finland’s public sector – central administration, regional administration and local authorities – will have the chance to set an example and create sustainable growth, through openness and agility in collaboration with the private and third sectors. Together, high-quality, comprehensive well-being services and sound administration support sustainable growth and a one-nation society. 
Suomen julkisella sektorilla – keskushallinto, alueellinen hallinto ja kunnat – on mahdollisuuksia olla digitaalitalouden maailmassa esimerkkinä ja luoda kestävää kasvua avoimuudella ja ketteryydellä yhteistyössä yksityisen ja kolmannen sektorin kanssa.
We must invest in a common digital infrastructure. 
Yhteiseen digitaalisen infrastruktuuriin on panostettava.
In a digital economy, the various ways of having an impact will become even more diverse. 
Digitaalitaloudessa erilaiset vaikuttamisen muodot monipuolistuvat.
The government and local authorities must seize this as a huge opportunity. 
Valtion sekä kuntien on tartuttava tähän isona mahdollisuutena.
We need to disseminate, prepare and publicly discuss information more openly. 
Vaaditaan nykyistä avoimempaa tiedon jakoa, valmistelua ja yhteistä keskustelua.
A regenerative, experimental and inspired operating culture must become prevalent throughout the state administration and local authorities. 
Uudistava ja kokeileva innostunut toimintakulttuuri on saatava läpileikkaavaksi valtionhallinnossa ja kunnissa.
Experimentation will be conducted in collaboration with the private and third sectors. 
Kokeiluja tehdään yhteistyössä yksityisen ja kolmannen sektorin kanssa.
Citizens’ basic rights and some measure of stability must be maintained in the midst of experimentation. 
Kokeilujen toteutuksessa tulee huomioida kansalaisten perusoikeudet ja toiminnan vakauden säilyminen.
Quality, analysis of experiences and the application of results, rather than quantity, must form the focus during experimentation. 
Kokeiluissa on määrän sijaan kiinnitettävä huomio laatuun ja kokemusten analysointiin sekä tuloksien hyödyntämiseen.
Central government and the municipal sector must co-operate more closely, in order to create new platforms for experimentation at local level. 
Valtionhallinto ja kuntasektori on tuotava tiiviimpään yhteistyöhön luomaan uusia kokeilemisen alustoja paikallistasolla.
Regulation, public procurement and other means of enabling experimentation must be used. 
Sääntelyä, julkisia hankintoja ja muita keinoja on hyödynnettävä kokeilujen mahdollistamiseksi.
Within central government and the municipal sector, it will be necessary to sharpen their ability to learn from experience and engage in analytical processess. 
Valtionhallinnon ja kuntasektorin kokemuksista oppimista ja analyysikykyjä on vahvistettava.
Government must become target-oriented throughout, rather than being based on administrational structures. 
Valtioneuvoston työskentelyn on oltava tavoitehakuista koko valtioneuvoston näkökulmasta eikä hallinnonalarakenteisiin perustuvaa.
Integrating the various aspects of sustainability in decision-making will represent a major change, requiring a great deal of work in the forthcoming years. 
Kestävyyden eri näkökulmien integrointi päätöksentekoon on iso muutos, joka vaatii paljon työtä tulevina vuosina.
We must attend to preparing for risk management and change and increasing our tolerance of uncertainty. 
Riskien hallintaan ja muutoksiin varautumiseen sekä epävarmuuden sietokyvyn kasvattamiseen on kiinnitettävä huomiota.
The public sector must set an example of how to act in an ecologically, socially and economically sustainable way. 
Julkisen sektorin on toimittava itse esimerkin näyttäjänä ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävällä tavalla.
It must also demand that enterprises operate sustainably in the oncoming digital future, and create the related incentives. 
Julkisen sektorin on vaadittava ja luotava kannusteet sille, että myös yritykset toimivat kestävästi tulevaisuuden globaalissa digitaalitaloudessa.
Finland must become a proactive player in the creation of rules on sustainable and responsible entrepreneurship in international co-operation. 
Suomen tulee olla kansainvälisessä yhteistyössä kestävää ja vastuullista yritystoimintaa koskevien pelisääntöjen luomisen aloitteellinen toimija.
To guarantee future success and well-being, we must be able to turn our common visions and foresight work into concrete actions. 
Tulevaisuuden menestyksen ja hyvinvoinnin takaamiseksi yhteiset visiot ja tulevaisuustyö on kyettävä siirtämään konkreettisiksi teoiksi.
The breakthrough capacity and impact of strategic work by the state administration must be improved. 
Valtionhallinnon strategisen työskentelyn läpilyöntikykyä ja vaikuttavuutta on parannettava.
In the forthcoming decades, we must forecast and evaluate the impacts of common global challenges and opportunities for Finland more extensively and profoundly than now. 
Tulevien vuosikymmenien yhteisten globaalien haasteiden vaikutuksia ja mahdollisuuksia Suomelle on ennakoitava ja arvioitava nykyistä laajemmin ja syvällisemmin.
In support of this, we will create a national operating model for futures analysis, within whose scope we will produce, gather and disseminate Finnish and international forecasting data for shared use. 
Tämän tueksi luodaan kansallinen ennakoinnin toimintamalli, jonka puitteissa yhdessä tuotetaan ja kootaan sekä välitetään suomalaista ja kansainvälistä ennakointitietoa yhteiseen käyttöön.
Before the Government Report on the Future was written, independent representatives of research institutes, business life and NGOs drew up a foresight report, which was published in February 2013. The Finnish Innovation Fund Sitra, the Academy of Finland, and Tekes, the Finnish Funding Agency for Technology and Innovation, took an active part in the preparation of the analysis report, which identified promising opportunities for Finland. 
Ennen selonteon kirjoittamista riippumattomat tutkimuksen, yrityselämän ja kansalaisjärjestöjen edustajat laativat helmikuussa 2013 julkaistun ennakointiraportin.Sitra, Suomen Akatemia ja Tekes osallistuivat aktiivisesti sen valmisteluun.
The Foresight Report Future 2030 and foresight work have been widely discussed on the website. 
Raportissa tunnistettiin Suomelle lupaavia mahdollisuuksia.Raportista ja tulevaisuustyöstä on käyty laajaa keskustelua verkkosivuilla www.2030.fi.
However, it should be borne in mind that we are part of a deepening process of international interaction, an interdependence which will be emphasised as the digital economy develops. 
On kuitenkin keskeistä muistaa, että olemme osa syvenevää kansainvälistä vuorovaikutusta.Digitaalitalouden kehitys korostaa tätä riippuvuussuhdetta.
It is equally crucial that demand and sufficient manpower for global, top professions and other roles are found, and that everyone in Finland is presented with fulfilling opportunities to participate in working life. 
Yhtä keskeistä on, että sekä globaaleihin huippuammatteihin että muihin tehtäviin syntyy kysyntää ja riittää tekijöitä.Lisäksi on tärkeää, että kaikki löytävät Suomessa mielekkäitä työelämään osallistumisen mahdollisuuksia.
Online foresight report on sustainable growth and well-being of citizens: 
Kestävä kasvu ja kansalaisten hyvinvointi -ennakoinnin verkkoraportti:
tulevaisuus.2030.fi (Prime Minister’s Office et al., 2013) 
tulevaisuus.2030.fi (VNK et al., 2013)
Finland’s Stability Programme 2013 (MF, 2013). 
Suomen vakausohjelma 2013 (VM, 2013).
The international research project and other studies include many similar reflections on to what extent it is possible to patch up the sustainability gap in finance by focusing on removing and preventing the problems that pose a threat to the well-being of society. 
Osana kansainvälistä tutkimushanketta ja muissa tutkimuksissa on tehty paljon vastaavia pohdintoja siitä missä määrin talouden kestävyysvajetta voidaan paikata keskittymällä yhteiskunnan hyvinvointia uhkaavien ongelmien poistamiseen ja ennaltaehkäisyyn.
The international research project gave particular emphasis on the potential of transferring to a future digital economy (informational society) to improve productivity in society and the impacts of alleviating social problems (mental health, well-being at work). 
Kansainvälisessä tutkimushankkeessa nostettiin erityisen korkealle tulevaisuuden digitaalitalouteen siirtymisen (informationaalinen yhteiskunta) potentiaali parantaa yhteiskunnan tuottavuutta ja yhteiskunnallisten ongelmien (mielenterveys, työhyvinvointi) lieventämisen vaikutukset.
: 
:
‘Sustainable development is promoted through international policies in which commitments obliging the states are agreed on. 
”Kestävää kehitystä edistetään kansainvälisellä politiikalla, jossa sovitaan valtioita velvoittavista sitoumuksista.
Finland’s national sustainable development work implements the policies of the UN, European Union, the Arctic Council and the Nordic Council of Ministers. 
Suomen kansallisessa kestävän kehityksen työssä toimeenpannaan YK:n, Euroopan unionin, Arktisen neuvoston ja Pohjoismaisen ministerineuvoston linjauksia.
The conclusions of Rio+20, the 20th anniversary conference of the UN sustainable development, in particular, are used as a key framework for Finland’s national sustainable development work.’ 
Erityisesti YK:n kestävän kehityksen 20-vuotiskonferenssin (Rio+20) päätelmät toimivat Suomen kansallisen kestävän kehityksen ohjelmatyön tärkeänä viitekehyksenä.”
United Nations (2012). 
United Nations (2012).
The Future We Want. http://sustainabledevelopment.un.org/futurewewant.html 
The Future we want.
One of the most significant international efforts is the joint international study on so-called planetary boundaries. 
Maapallon ekologisen kantokyvyn rajojen ymmärtämiseksi on käynnissä paljon tutkimusta.
The study has identified nine basic variables that are essential in terms of the regeneration capacity of ecosystems and determined for these variables the boundary values that are critical for the globe, also establishing the current situation. 
Kansainvälisenä yhteistutkimusponnistuksena on tunnistettu yhdeksän ekosysteemien uudistumiskyvyn kannalta olennaista perusmuuttujaa ja määritelty näille maapallon kannalta kriittiset raja-arvot sekä nykytilanne, nk. planetaariset rajat (planetary boundaries).
Factors of uncertainty concerning immigration and mobility have been dealt in, for example, in The Future of Migration 2020 strategy (MI, 2013). 
Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevia epävarmuustekijöitä on käsitelty mm. Maahanmuuton tulevaisuus 2020 -strategiassa (SM, 2013)
The contents of the scenarios in the study Huoltovarmuuden skenaariot 2025 (Scenarios for security of supply 2025) (National Emergency Supply Agency, 2013) have been utilised in the box. 
Laatikossa on hyödynnetty Huoltovarmuuskeskuksen tuottaman ”Huoltovarmuuden skenaariot 2025” selvityksen skenaarioiden sisältöjä (Huoltovarmuuskeskus, 2013).
Moreover, for example, Lahtinen et al. 
Lisäksi esimerkiksi Lahtinen et al.
(2012) in the report ‘Globaalitalouden haasteet Suomelle vuoteen 2030’ (Challenges of the global economy to Finland until 2030) and the summary of the changes in the operating environment, compiled by the Ministry of Employment and the Economy (Honkanen et al., 2013) deal in further detail several of the key future development paths presented in this box. 
(2012) raportissa ”Globaalitalouden haasteet Suomelle vuoteen 2030” ja TEM:in kokoamassa yhteenvedossa toimintaympäristön muutoksista (Honkanen et al., 2013) on käsitelty yksityiskohtaisemmin useita tähän laatikkoon nostetuista merkittävistä tulevaisuuden kehityspoluista.
There are also several other sources. 
Muita lähteitä on myös useita.
For example, the Ministry for Foreign Affairs publishes the annual Maailman markkinat (global market) publication, describing especially changes in the markets that are essential for enterprises. 
Ulkoasiainministeriö esimerkiksi julkaisee vuosittain Maailman markkinat -julkaisua kuvaten erityisesti yritysten kannalta olennaisia markkinoiden muutoksia.
The examples utilise the threats identified in the Security Strategy for Society (Ministry of Defence, 2011) and, e.g. examples in the IIASA study (2012) 7 shocks for Finland. 
Esimerkeissä on hyödynnetty yhteiskunnan turvallisuusstrategiassa (PLM, 2011) tunnistettuja uhkia ja mm. IIASA (2012) ”7 shocks for Finland” tutkimuksen esimerkkejä.
The Committee for the Future has drawn up a study in 2020 entitled ‘Sopimusten Venäjä 2030’ (Russia 2030 Based on Agreements), describing alternative future scenarios for Russia (Kuusi, Smith ja Tiihonen, 2010). 
Tulevaisuusvaliokunta on tehnyt 2010 ”Sopimusten Venäjä 2030” selvityksen, jossa on kuvattu vaihtoehtoisia Venäjän tulevaisuuden skenaarioita (Kuusi, Smith ja Tiihonen, 2010).
Yhteiskunnan turvallisuusstrategia, (Security Strategy for Society), Ministry of Defence (2010), 
Yhteiskunnan turvallisuusstrategia, PLM (2010), www.yett.fi
Elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (Industrial Competitive Approach. Means to guarantee economic growth in Finland in the 2010s.) (Ministry of Employment and the Economy, 2013); Palvelut ja tiedot käytössä - Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012 – 2020 (Using Services and Information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation 2012-2020). (Ministry of Finance, 2012) 
Elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (TEM, 2013), Palvelut ja tiedot käytössä – Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012–2020 (VM, 2012)
According to the conclusions of the international research project, there is a close connection between digital transformation, i.e. informational development, and human development, supporting each other (Castells ja Himanen, 2013). 
Kansainvälisen tutkimushankkeen johtopäätöksissä todetaan digitaalimurroksen (informational development) ja inhimillisen kehityksen (human development) tiukka kytkeytyminen toisiinsa toisiaan vahvistaen (Castells ja Himanen, 2013).
Työelämän kehittämisstrategia vuoteen 2020 (National Working Life Development Strategy to 2020) (MEE, 2013) 
Työelämän kehittämisstrategia vuoteen 2020 (TEM, 2013)
Finland’s cyber security strategy. 
Suomen kyberturvallisuusstrategia.
Government Resolution. 
Valtioneuvoston periaatepäätös.
Secretariat of the Security Committee (MD, 2013) 
Turvallisuuskomitean sihteeristö (PLM, 2013)
Government report on EU policy 2013 (Prime Minister’s Office, 2013) 
Valtioneuvoston selonteko EU-politiikasta 2013 (VNK, 2013)
See e.g. Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (Growth through expertise – Action plan for the research and innovation policy) (MEC and MEE, 2012), Elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (Industrial competitive approach. Means to guarantee economic growth in Finland in the 2010s) (MEE, 2013), 21 polkua kitkattomaan Suomeen (21 paths to a frictionless Finland) (MEE, 2013) (www.ict2015.fi) 
Ks. esim. Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (OKM ja TEM, 2012), elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (TEM, 2013), 21 polkua kitkattomaan Suomeen (TEM, 2013) (www.ict2015.fi)
See e.g. Arktinen Suomi -strategia (Finland’s Strategy for the Arctic Region) (Prime Minister’s Office, 2013) 
Ks. esim. Suomen arktinen strategia (VNK, 2013)
Biotalousstrategia (Bioeconomy strategy) (under preparation, MEE, MAF and ME, 2013) 
Biotalousstrategia (valmisteilla, TEM, MMM ja YM, 2013)
Eurooppa 2020 -strategia – Suomen kansallinen ohjelma (Europe 2020 strategy – Finland’s national programme) (MF, 2012) 
Eurooppa 2020 – strategia – Suomen kansallinen ohjelma (VM, 2012)
LYNET (2013) includes the Netherlands, Brazil, Sweden and Germany as examples 
LYNET (2013) sisältää esimerkkeinä Alankomaat, Brasilian, Ruotsin ja Saksan
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma (Programme of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government) (Prime Minister’s Office, 2011), Kansallinen energia- ja ilmastostrategia (National energy and climate strategy) (MEE, 2013) 
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma (VNK, 2011), Kansallinen energia- ja ilmastostrategia (TEM, 2013)
Metsäalan strateginen ohjelma – väliraportti ja toimenpideohjelma (Strategic programme for the forest sector – Interim report and action plan) (MEE, 2012) 
Metsäalan strateginen ohjelma – väliraportti ja toimenpideohjelma (TEM, 2012)
Suomesta Cleantechin edelläkävijä – Cleantechin strategisen ohjelman sisältö ja toimenpiteet (Finland to be a Cleantech forerunner – Contents and actions of the Cleantech strategic programme) (MEE, 2013) 
Suomesta Cleantechin edelläkävijä – Cleantechin strategisen ohjelman sisältö ja toimenpiteet (TEM, 2013)
For example, Tekes has had dozens of ongoing programmes focusing on green growth innovation activities. 
Esimerkiksi Tekesillä on ollut käynnissä kymmeniä vihreän kasvun innovaatiotoimintaan panostavia ohjelmia.
Programmes in the past few years have included the Green Growth and Biorefine programmes. 
Viime vuosina käynnissä olleita ohjelmia ovat esimerkiksi Green Growth – ja Biorefine -ohjelmat.
See e.g. WWF Global Cleantech Innovation index (Knowles, 2012) 
Ks. esim. WWF Global Cleantech Innovation index (Knowles, 2012)
Kilpailukykyä ja hvyinvointia vastuullisella liikenteellä – Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle (Competitiveness and well-being through responsible transport. Government report on transport policy submitted to the Parliament of Finland) (MTC, 2012) 
Kilpailukykyä ja hyvinvointia vastuullisella liikenteellä – Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle (LVM, 2012)
Palvelut ja tiedot käytössä – Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012 – 2020 (Using services and information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation 2012-2010) (MF, 2012), ICT 2015 programme (www.ict2015.fi) 
Palvelut ja tiedot käytössä – Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012–2020 (VM , 2012), ICT 2015 ohjelma ( )
Tutkimus- ja innovaatiopoliittinen linjaus 2011 – 2015 (Research and innovation policy guidelines 2011 – 2015) (Research and Innovation Council 2010), Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (Growth through expertise – Action plan for the research and innovation policy) (MEC and MEE, 2012) 
Tutkimus- ja innovaatiopoliittinen linjaus 2011–2015 (Tutkimus- ja innovaationeuvosto, 2010), Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (OKM ja TEM, 2012)
Cyber Security Strategy (PM, 2013) 
Kyberturvallisuusstrategia (PM, 2013)
Palvelut ja tiedot käytössä – Julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategia 2012-2020 (VM, 2013) (Using Services and Information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation 2012 – 2020.) (MF, 2013) 
Palvelut ja tiedot käytössä – Julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategia 2012–2020 (VM, 2013)
See e.g. Finland’s Regional Development Strategy 2020 (MEE, 2010) 
Ks. esim. Suomen aluekehittämisstrategia 2020 (TEM, 2010)
Team Finland strategia 2014 (VNK, 2013) (Team Finland Strategy 2014) (Prime Minister’s Office 2013), taloudellisten ulkosuhteiden toimintaohjelma (VNK, 2012) (Action plan on external economic relations) (Prime Minister’s Office, 2012) 
Team Finland strategia 2014 (VNK, 2013), Taloudellisten ulkosuhteiden toimintaohjelma (VNK, 2012)
Valtioneuvoston selonteko EU-politiikasta (Government report on EU policy)(Prime Minister’s Office, 2013) 
Valtioneuvoston selonteko EU-politiikasta (VNK, 2013)
Maahanmuuton tulevaisuus 2020 -strategia (The Future of Migration 2020 strategy) (MI, 2013) 
Maahanmuuton tulevaisuus 2020 -strategia (SM, 2013)
Finland has been involved e.g. in the international Open Government Partnership (OGP) and is committed to the declaration of the programme (www.avoinhallinto.fi). 
Suomi on mm. mukana kansainvälisessä avoimen hallinnon kumppanuusohjelmassa (Open Government Partnership, OGP) ja sitoutunut ohjelman julistukseen ( ).