natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is thus not considered justified at this stage to establish a permanent Infra Oy institution, but using Infra Oy on a trial basis in individual cases is regarded as a possibility. 
Tämän takia ei pysyvän Infra Oy -instituution perustamista katsota tässä vaiheessa perustelluksi, mutta Infra Oy:n kokeilemista tapauskohtaisesti pidetään mahdollisena.
The use of Infra Oy should be based on careful case-by-case preparation and comparison with other funding and implementation alternatives. 
Infra Oy:n käytön tulee perustua huolelliseen tapauskohtaiseen valmisteluun ja vertailuun muiden rahoitus- ja toteutusvaihtoehtojen kanssa.
In the preparation particular attention should be given to ensuring that private sector efficiency incentives are adequate and that the state’s share of the risks is not excessive. 
Valmistelussa tulee erityisesti kiinnittää huomiota siihen, että yksityisen sektorin tehokkuuskannustimet säilyvät riittävinä eikä valtion osuus riskeistä muodostu liian suureksi.
The potential use of Infra Oy is restricted to PPP projects only. 
Infra Oy:n mahdollinen hyödyntäminen rajoitetaan koskemaan ainoastaan elinkaarihankkeita.
Such projects should be handled by applying the same spending limits and restrictions on indebtedness as those applied to other state transport projects. 
Näitä hankkeita tulee käsitellä samojen kehys- ja velkaantumisrajoitteiden puitteissa kuin muitakin valtion liikennehankkeita.
As certain car-carrying ferries reach the end of their service life, replacing the ferry connection by a bridge should be considered. 
Eräiden maantielauttojen tullessa käyttöikänsä päähän on arvioitava lauttayhteyden korvaaminen sillalla.
There are a total of nine short ferry connections in the country, where a bridge could be less expensive than a ferry. 
Sellaisia lyhyitä lauttavälejä, joissa silta voisi olla lauttaliikennettä edullisempi, on yhdeksän kappaletta.
In addition, one longer ferry connection has been examined. 
Lisäksi tarkasteltavana on ollut yksi pidempi lauttaväli.
These sites might be suitable for implementation on the overall responsibility principle with a long contract term and a subsequent funding model. 
Kohteet voisivat soveltua pitkän sopimusajan kokonaisvastuulla ja jälkirahoitusmallilla toteutettaviksi.
If the premise is that the service charge for subsequent funding is set at a level equalling the current operating costs, it is estimated that this would require a contract term extending to some 30 years. 
Jos lähtökohtana pidetään jälkirahoituksen palvelumaksun asettamista nykyisen käyttökustannuksen tasoon, edellyttäisi se arviolta pitkää, n. 30 vuoden sopimusaikaa.
Long-term approach and steps to safeguard purchasing power: 
Pitkäjänteisyys ja ostovoiman turvaaminen:
State budgeting practices will be developed to support efficient solutions over a long time span and to enable the state to commit to multi-annual contracts in public transport and transport infrastructure management. 
Valtion budjettikäytäntöä kehitetään niin, että se tukee tehokkaita pitkäjänteisiä ratkaisuja ja mahdollistaa valtion sitoutumista monivuotisiin sopimuksiin joukkoliikenteessä ja väylänpidossa.
The purchasing power of basic transport infrastructure management and public transport will be safeguarded by increases corresponding to the cost level increase made at the end of a government term. 
Perusväylänpidon ja joukkoliikenteen rahoituksen ostovoima turvataan hallituskausien taitteessa tehtävillä kustannustason nousua vastaavilla tasokorotuksilla.
Allocation of transport infrastructure funding: 
Väylärahoituksen kohdentaminen:
From 2016, EUR 100 million/year will be transferred from transport infrastructure investments to minor investments and maintenance of the transport network. 
Väyläinvestoinneista siirretään 100 M€/v liikenneverkon pieniin investointeihin ja ylläpitoon vuodesta 2016 alkaen.
The investments decided in the government spending limit discussions of spring 2012 will be initiated during the government term. 
Hallituskaudella aloitetaan keväällä 2012 kehysriihessä päätetyt investoinnit.
A government resolution has been adopted on the implementation of three key projects of the 10-year development plan (City Rail Loop, phase 2 of the Helsinki–Riihimäki railway line, a double track railway for the Luumäki–Imatra section and improvement of the connection from Imatra to Russia.) 
Hallitus on tehnyt periaatepäätöksen 10-vuotisen kehittämisohjelman osalta kolmen keskeisen hankkeen toteuttamisesta (Pisara-rata, Helsinki–Riihimäki-radan 2. vaihe, Luumäki–Imatra-kaksoisraide sekä yhteyden parantaminen Imatralta Venäjälle.)
Otherwise, the 10-year plan is intended as guidance for planning. 
Muilta osin 10-vuotisohjelma on luonteeltaan suunnittelua ohjaava.
Funding for public transport: 
Joukkoliikenteen rahoitus:
The structure of transport services funded and supported from state funds will be redesigned, and separate funding for modes of transport will be discontinued. 
Valtion varoin rahoitettavien ja tuettavien liikennepalvelujen rakenne uusitaan ja luovutaan liikennemuotojen erillisrahoituksesta.
Funding will be allocated to improving the competitiveness and increasing the use of public transport in urban regions. 
Rahoitusta kohdennetaan kaupunkiseutujen joukkoliikenteen kilpailukyvyn parantamiseen ja käytön lisäämiseen.
In other regions, the basic service level of public transport will be secured. 
Muilla seuduilla turvataan julkisen liikenteen peruspalvelutaso.
Funding models and spending limits: 
Rahoitusmallit ja kehykset:
Funding models that increase efficiency combined with advanced budgeting procedures will be used to fund investments. 
Investointien rahoittamiseen käytetään tehokkuutta lisääviä rahoitusmalleja ja kehittyneitä budjetointimenettelyjä.
Subsequent funding will only be used if accelerating project implementation will produce significant benefits to transport or society. 
Jälkirahoitusta käytetään vain, jos hankkeiden toteutuksen aikaistaminen tuottaa merkittäviä liikenteellisiä tai yhteiskunnallisia hyötyjä.
In the future, a preliminary agreement on the scale and key projects of the transport network development programme should be reached in connection with the government formation talks. 
Jatkossa hallitusneuvotteluiden yhteydessä tulee alustavasti sopia liikenneverkkojen kehittämisohjelman laajuudesta sekä tärkeimmistä hankkeista.
Long-term funding models will be investigated in order to identify opportunities for cost savings in transport infrastructure management; for example, the opportunities of viably replacing car-carrying ferries by bridges will be analysed. 
Selvitetään pitkän aikavälin rahoitusmalleja väylänpidon kustannussäästöjen löytämiseksi; kartoitetaan muun muassa mahdollisuuksia kannattavien maantielauttojen silloittamiskohteiden toteuttamiseksi.
Transport pricing will be developed to guide the use of the transport system and make it more efficient, to improve safety and reduce environmental impacts, as well as to fund the maintenance and development of the transport system. 
Liikenteen hinnoittelua kehitetään ohjaamaan ja tehostamaan liikennejärjestelmän käyttöä, parantamaan turvallisuutta ja vähentämään ympäristöhaittoja sekä rahoittamaan liikennejärjestelmän ylläpitoa ja kehittämistä.
A long-term pricing strategy will be specified together with its links with such issues as transport system funding and taxation of motoring. 
Määritellään hinnoittelun pitkän tähtäimen strategia ja sen yhteys mm. liikennejärjestelmän rahoitukseen ja autoilun verotukseen.
For this purpose, a working group was set up, designated “Towards fair and intelligent transport”, which will complete its work by the end of 2013. 
Tätä varten on perustettu työryhmä Kohti oikeudenmukaista ja älykästä liikennettä, jonka työ valmistuu vuoden 2013 loppuun mennessä.
In the next few years, development solutions for road connections will be reviewed to find more cost-effective and user-oriented solutions and to define the dimensions of the measures. 
Lähivuosien yhteysvälihankkeiden kehittämisratkaisut uudelleenarvioidaan kustannustehokkaamman, käyttäjälähtöisen ratkaisun löytämiseksi ja toimenpiteiden mitoittamiseksi.
Transport system as an enabler of sustainable growth 
Liikennejärjestelmä kestävän kasvun mahdollistajana
A key objective of transport policy is to ensure the functioning and development of domestic and international traffic connections supporting Finland’s competitiveness and sustainable economic growth. 
Liikennepolitiikan keskeisenä tavoitteena on huolehtia Suomen kilpailukykyä ja kestävää talouskasvua tukevien kotimaisten ja kansainvälisten yhteyksien toimivuudesta ja kehittämisestä.
Transport policy solutions can also play an active role in offering companies new business opportunities, thus providing additional benefits for the regions in order to support sustainable growth, employment and competitiveness. 
Liikennepolitiikan ratkaisuilla voidaan myös aktiivisesti tarjota yrityksille uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja siten alueille lisähyötyä kestävän kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi.
Logistics competitiveness and development needs of Finnish foreign trade 
Suomen ulkomaankaupan logistinen kilpailukyky ja kehittämistarpeet
Foreign trade statistics for 2011 contain some harsh facts, with a trade balance that showed a deficit for the first time in 20 years. 
Vuoden 2011 ulkomaan kaupan tilastot kertovat karua kieltään kauppataseen oltua alijäämäinen ensimmäistä kertaa 20 vuoteen.
Reviving Finnish export industries will be a key concern for the current Government in the near future. 
Suomen vientiteollisuuden elvyttäminen on nykyisen hallituksen yksi keskeisimmistä lähiajan huolenaiheista.
The bottlenecks affecting the export industry must be resolved without delay, and this also applies to transport. 
Myös liikenteen osalta vientiteollisuuden pullonkaulat on saatettava kuntoon viipymättä.
In summer 2010, the World Economic Forum published an extensive comparison of the performance of foreign trade in various countries Enabling Trade Index, ETI , looking at factors related to foreign trade transport, border crossings and Customs activities. 
World Economic Forum julkaisi kesällä 2010 laajan vertailun maiden ulkomaankaupan toimivuudesta. Enabling Trade Index, ETI Vertailussa tarkastellaan ulkomaankaupan kuljetuksiin, rajanylityksiin ja tullin toimintaan liittyviä tekijöitä.
Enabling Trade Index, ETI 
Enabling Trade Index, ETI
In 2010, Finland ranked 12th out of a total of 125 countries. 
Suomen sijoitus vuonna 2010 oli 12. yhteensä 125 maan joukossa.
Logistics Performance Index, LPI 
Logistics Performance Index, LPI
When we look at the overall competitiveness of Finnish companies, about one third of competitiveness in trade and about one fifth in industry is generated by competence in logistics. 
Suomalaisyritysten kokonaiskilpailukyvystä kaupan alalla noin kolmasosa ja teollisuudessa noin viidennes syntyy logistiikan hallinnasta.
For major companies, the share is even higher. 
Suurilla yrityksillä osuus on tätäkin suurempi.
Companies can directly influence approximately one third of their logistics competitiveness. 
Yritykset voivat suoraan vaikuttaa noin puoleen logistisesta kilpailukyvystään.
The effective functioning and openness of the basic structures of society combined with the lack of corruption are factors that promote competitiveness in Finland. 
Yhteiskunnan perusrakenteiden toimivuus ja avoimuus sekä korruptoitumattomuus ovat Suomen kilpailukykyä edistäviä tekijöitä.
Our standard of education, training and competence is also high. 
Koulutus ja osaaminen ovat Suomessa hyvällä tasolla.
The coverage and capacity of the current transport network is for the most part adequate from the logistics perspective. 
Nykyinen liikenneverkko on logistiikan näkökulmasta kattavuudeltaan ja välityskyvyltään pääosin riittävä.
Finland has a well-functioning logistics services market and the services offered are of high quality by international standards. 
Suomessa on toimivat logistiikkapalvelujen markkinat ja kansainvälisesti korkeatasoinen logistiikkapalvelujen tarjonta.
In terms of competitiveness, the high level of taxes and charges levied on transport and their continuous rises constitute a problem. 
Kilpailukyvyn osalta ongelmana ovat liikenteeltä perittävien verojen ja maksujen korkea taso ja niiden jatkuvat korotukset.
Labour cost levels in the logistics sector in Finland are also high compared to many countries that are our competitors. 
Myös logistiikkasektorin työvoiman kustannustaso Suomessa on useisiin kilpailijamaihin verrattuna korkea.
The degradation of the transport network and problems of year-round operability are a concern for the sector. 
Liikenneverkon rapautuminen ja ympärivuotisen liikennöitävyyden ongelmat huolettavat alaa.
A large proportion of regulation in the sector derive from international forums, and one of the challenges is to take Finland’s special characteristics into account and to ensure that the policies are not drawn up exclusively with the circumstances of congested, densely populated countries in mind. 
Alan sääntelystä suuri osa syntyy kansainvälisillä foorumeilla ja haasteena on Suomen erityispiirteiden riittävä huomiointi niin, ettei politiikkaa tehdä vain ruuhkaisten ja tiiviisti asuttujen maiden olosuhteisiin.
Another burden is Finland’s dependence on shipping, which is due to the country’s location, which is in some respects insular. 
Rasitteena on myös Suomen saarimaisen sijainnin aiheuttama riippuvuus merikuljetuksista.
Moreover, the long distances combined with relatively sparse goods flows set challenges to the cost-effectiveness of transport. 
Pitkät etäisyydet yhdistettyinä suhteellisen ohuisiin tavaravirtoihin aiheuttavat haasteita kuljetusten kustannustehokkuudelle.
Political, economic, environmental, social and technological changes will take place in the operating environment for logistics, and these, taken together and separately, may considerably affect Finland's position. 
Logistisessa toimintaympäristössä tapahtuu poliittisia, taloudellisia, ympäristöllisiä, sosiaalisia ja teknologisia muutoksia, jotka voivat yhdessä ja erikseen muovata Suomen asemaa merkittävästi.
Changes in the world economy will increasingly affect the economic development of countries such as Finland that depend on foreign trade. 
Maailmantalouden muutokset tulevat entistä enemmän vaikuttamaan ulkomaankaupasta riippuvaisten maiden, kuten Suomen, taloudelliseen kehitykseen.
For example, it has been predicted that China will already be the largest economy in the world in the early 2020s, and the focal point of world trade is increasingly shifting towards Eastern and Southern Asia. 
Esimerkiksi Kiinan on ennustettu olevan maailman suurin talous jo 2020-luvun alkupuolella, ja maailmankaupan painopiste on siirtymässä entistä enemmän Itä- ja Etelä-Aasian suuntaan.
The demand for logistics services depends on such factors as industrial production in Finland, the structure and location of the industries, and the level of domestic consumption. 
Logistiikkapalveluiden kysyntä on riippuvainen muun muassa Suomen teollisuustuotannosta ja rakenteesta ja sijainnista sekä kotimaisen kulutuksen tasosta.
Economic development in neighbouring areas, and especially Russia, will also be a significant factor steering economic activity in Finland. 
Lähialueiden ja erityisesti Venäjän taloudellinen kehitys ohjaavat merkittävästi taloudellista toimeliaisuutta Suomessa.
Taxes and charges levied on transport in Finland are usually fiscal by nature, with no connection to the costs incurred by transport. 
Suomessa liikenteeltä perittävien verojen ja maksujen luonne on yleensä fiskaalinen, jolloin kytkentää liikenteen aiheuttamiin kustannuksiin ei ole.
The level of these charges is high and continues to increase. 
Maksujen taso on korkea ja nousee edelleen.
The rising cost levels will have direct impacts on Finland’s competitiveness. 
Kustannustason nousulla on välittömiä vaikutuksia Suomen kilpailukykyyn.
The pricing principles applied to transport should be revised on the basis of a comprehensive analysis that includes all modes of transport. 
Liikenteen hinnoitteluperiaatteita tulisi uudistaa kokonaistarkasteluna, jossa kaikki liikennemuodot ovat mukana.
There are significant differences in the relation between the taxes or charges currently levied on various modes of transport and the costs of the infrastructure that needs to be maintained. 
Eri liikennemuodoilta nykyisin perittävien verojen tai maksujen suhde ylläpidettävän infrastruktuurin kustannuksiin vaihtelee merkittävästi.
Depending on the transport mode, only 10–30 per cent of regulation in the transport sector is national. 
Liikennesektorin sääntelystä kuljetusmuodosta riippuen vain 10–30 prosenttia kansallista.
International lobbying for Finland should be strengthened in order to ensure that regulations drafted by international organisations and the EU will not undermine the competitive position of Finnish logistics compared to that of other countries. 
Suomen kansainvälistä edunvalvontaa tulee vahvistaa niin, että kansainvälisissä järjestöissä ja EU:ssa valmisteltavat säädökset eivät heikennä Suomen logistista kilpailuasemaa muihin maihin nähden.
One of the vital conditions for proactive lobbying – i.e. influencing the drafting of issues at as early a stage as possible – is to maintain an effective dialogue between the authorities and businesses. 
Ennakoiva edunvalvonta – eli vaikuttaminen asioiden valmisteluun mahdollisimman aikaisessa vaiheessa – edellyttää viranomaisten ja elinkeinoelämän hyvää vuoropuhelua.
A basic requirement for the reliability of the logistics chain is that the road and rail network as well as fairways and ports are operable year-round. 
Logistisen ketjun luotettavuuden perusedellytys, että tie- ja rataverkko sekä meriväylät ja satamat ovat ympärivuotisesti liikennöitäviä.
Winter maintenance of transport infrastructure (including icebreaking) must be ensured as indicated by transport needs. 
Väylien talviaikaisesta kunnossapidosta (ml. jäänmurto) on huolehdittava kuljetustarpeiden edellyttämällä tavalla.
One of the key objectives over the long term should be reducing the repair backlog of the road, rail and waterway networks. 
Pitkän aikavälin keskeisiä tavoitteita tulee olla tie-, rata- ja vesiväyläverkon korjausvelan vähentäminen.
From the perspective of logistics performance, the focus should in the future be on maintaining the infrastructure rather than developing the transport network. 
Logistiikan toimivuuden näkökulmasta liikenneverkon kehittämisen sijaan painopisteen tulee jatkossa olla infrastruktuurin ylläpidossa.
In particular the condition of main arteries with large volumes of traffic needs to be ensured, but it will also be necessary to maintain the lower-volume transport infrastructure with the greatest importance for trade and industry. 
Erityisesti liikennemääriltään merkittävien pääväylien kunto tulee varmistaa, mutta myös elinkeinoelämälle tärkeistä alemman tason liikenneväylistä on huolehdittava.
The development and maintenance of the transport network needs to be driven by customer needs. 
Liikenneverkkoa on tarve kehittää ja ylläpitää asiakkaiden tarpeisiin perustuen.
The transport network development needs must, however, be examined critically. 
Liikenneväyläverkon kehitystarpeita tulee kuitenkin tarkastella kriittisesti.
As a consequence of changes in the production structure, some transport routes may lose their importance over time. 
Tuotantorakenteessa tapahtuvien muutosten seurauksena joidenkin liikenneväylien merkitys saattaa pienentyä ajan myötä.
In the case of network sections of this type, we must be able to make decisions on network cutbacks. 
Tällaisten verkon osien kohdalla tulee pystyä tekemään verkon supistamista koskevia ratkaisuja.
For example, this applies to railway lines with low volumes of traffic. 
Tämä koskee esimerkiksi rautatieliikenteen vähäliikenteisiä ratoja.
As regards weights and dimensions in road transport, Finland should also maintain sufficient room for manoeuvring nationally in the future. 
Maantieliikenteen mittojen ja painojen osalta Suomen tulee säilyttää riittävä kansallinen liikkumavara jatkossakin.
If we succeed in this, we should then strive by means of national regulation to further develop the efficiency of our road transport fleet’s transport capacity. 
Jos tässä onnistutaan, tulisi tämän jälkeen vielä kansallisin säädöksin pyrkiä kehittämään tiekuljetuskalustoamme kuljetuskapasiteetiltaan vielä tehokkaammaksi.
This applies particularly to raw material transport in the forestry sector, for example in Northern Finland. 
Tämä koskee erityisesti metsäteollisuuden raaka-ainekuljetuksia esimerkiksi Pohjois-Suomessa.
The Finnish weights and dimensions of lorries, which exceed the maximum values generally allowed in Europe, reduce the costs of domestic transport. 
Suomen nykyiset yleistä eurooppalaista tasoa suuremmat sallitut kuorma-autojen mitat ja massat pienentävät kotimaan kuljetusten kustannuksia.
In this respect, we are on the same starting line as Sweden, although Sweden has already carried out pilot experiments on using vehicle combinations that are clearly larger than today in timber transport. 
Tältä osin olemme samalla viivalla Ruotsin kanssa, joskin Ruotsissa on jo tehty pilottikokeiluja nykyistä selvästi isompien ajoneuvoyhdistelmien käytöstä puukuljetuksissa.
Transport system service level 
Liikennejärjestelmän palvelutaso
Ensuring the daily operability and reliability of the transport system is of key importance, not least for trade and industry. 
Liikennejärjestelmän päivittäisen liikennöitävyyden ja toimintavarmuuden varmistaminen keskeisellä liikenneverkolla on myös elinkeinoelämän mukaan tärkeintä.
At the current funding levels, it will not be possible to maintain the condition of the entire transport network at a high level, and we must therefore ensure the performance and good condition of our key transport network in particular. 
Nykyisellä rahoitustasolla koko liikenneverkon kuntoa ei ole mahdollisuus pitää hyvällä tasolla, minkä vuoksi varmistetaan erityisesti keskeisen liikenneverkon toimivuus ja hyvä kunto.
The punctuality and reliability of rail traffic is a priority area of the Government Programme. 
Raideliikenteen täsmällisyys ja toimintavarmuus ovat hallitusohjelman painopistealueita.
Over the long term, our society will pay dearly if the condition of critical structures is allowed to deteriorate. 
Yhteiskunnalle tulee pitkällä aikavälillä kalliiksi, jos kriittisten rakenteiden kunnon annetaan heiketä.
Infrastructures in a poor condition would also be a safety risk. 
Heikko kunto on myös turvallisuusriski.
Transport logistics is a key part of our society’s basic services and critical infrastructure; the predictability and seamless functioning of these logistics services with as little disruption as possible are important for customers, for Finland’s competitiveness and for safeguarding the vital functions of society. 
Kuljetuslogistiikka on keskeinen osa yhteiskunnan peruspalveluja ja kriittistä infrastruktuuria, jonka mahdollisimman häiriötön ja ennakoitava toiminta on tärkeä asiakkaille, Suomen kilpailukyvylle ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamiselle.
Preparedness in transport logistics should therefore be based on the requirement to ensure the continuity of these activities in all situations, from disruptions under normal circumstances to emergency conditions, as part of normal resource planning and decision-making. 
Kuljetuslogistiikan varautumisen lähtökohtana tulee olla näiden toimintojen jatkuvuuden turvaaminen normaaliajan häiriötilanteista aina poikkeusoloihin saakka osana tavanomaista toiminnan ohjausta ja päätöksentekoa.