natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They can increasingly challenge and supplement the operating modes of states and international organisations in conflicts and conflict resolution. 
Ne voivat yhä useammin haastaa ja täydentää valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen toimintatapoja konflikteissa ja niiden ratkaisemisessa.
Changes in the economic power relations are reflected in international power relations. 
Muutokset taloudellisissa voimasuhteissa heijastuvat kansainvälisiin valtasuhteisiin.
The emerging economies, particularly China, are increasing their political clout by means of their strong economic growth. 
Nousevat talousmahdit, erityisesti Kiina, lisäävät voimakkaan talouskasvunsa voimin myös poliittista vaikutusvaltaansa.
While the United States will continue to be the most influential country in global politics, it has lost some of its stature. 
Yhdysvallat on menettänyt suhteellista asemaansa, vaikka se säilyy vaikutusvaltaisimpana maana maailmanpolitiikassa.
The western countries are in debt and facing a period of meagre growth. 
Länsimaat ovat velkaantuneet ja jäämässä matalan kasvun uralle.
Despite the fact that the growth rates of the emerging economies will slow down in the coming years and that they need to institute social reforms, the transformation in the balance of power will continue. 
Voimasuhteiden muutos jatkuu, joskin nousevien talouksien kasvu hidastuu tulevina vuosina ja niiden yhteiskunnalliset uudistustarpeet kasvavat.
Furthermore, several regional groupings and organisations such as the African Union (AU) and the Economic Community of West African States (ECOWAS) have strengthened their role. 
Lisäksi erilaiset alueelliset ryhmittymät ja järjestöt, kuten esimerkiksi Afrikan unioni (African union, AU) ja Länsi-Afrikan maiden talousyhteisö ( Economic Community of West African States, ECOWAS) ovat vahvistuneet.
Globalisation has facilitated sustained and rapid economic growth, which is gradually moving the hub of production away from Europe and the United States. 
Globalisaatio on tehnyt mahdolliseksi pitkään jatkuneen nopean talouskasvun, joka on siirtämässä tuotannon painopistettä vähitellen Euroopan ja Yhdysvaltojen ulkopuolelle.
The underlying causes of the weakening growth potential include internal factors such as slowing population growth rates and ageing. 
Kasvupotentiaalin ehtymisen taustalla on sisäisiä tekijöitä kuten hidastunut väestönkasvu ja ikääntyminen.
Painful decisions in society have to be taken to stop the growing indebtedness of states. 
Valtioiden velkaantumisen pysäyttämiseksi joudutaan tekemään yhteiskunnallisesti vaikeita ratkaisuja.
China is one of the major creditors of the USA and China’s dollar-based assets are primarily invested in US treasury bonds. 
Yhdysvaltojen suurimpiin velkojiin kuuluu Kiina, jonka dollarisijoitukset ovat pääosin liittovaltion arvopapereissa.
Whereas the United States demands that China revalue its currency and correct its trade imbalance with the USA, 
Yhdysvallat on vaatinut Kiinaa revalvoimaan valuuttansa ja tasapainottamaan vaihtotaseensa.
China, for its part, criticises the United States over its monetary and financial policy, hoping to see stability-building solutions. 
Kiina on puolestaan arvostellut Yhdysvaltoja sen raha- ja finanssipolitiikasta ja toivonut vakautta lisääviä ratkaisuja.
The shift in the balance of power has also become evident in international organisations such as the UN, the World Bank and the International Monetary Fund (IMF); it has also impacted their role in global governance. 
Vallan siirtymä on myös heijastunut kansainvälisissä järjestöissä, kuten YK:ssa, Maailmanpankissa ja Kansainvälisessä valuuttarahastossa, sekä vaikuttanut niiden asemaan globaalihallinnassa.
Be that as it may, the post-WWII structures, including their standards and institutions, will continue to serve as the basis of the international order. 
Kansainvälisen järjestyksen perustana toimivat kuitenkin jatkossakin toisen maailmansodan jälkeen syntyneet rakenteet yhteisine normeineen ja instituutioineen.
Due to the changing power relations, decision-making systems are facing increasing pressures to change. However, in the UN, for example, progress has not been sufficient. 
Päätöksentekojärjestelmiin kohdistuu muutostarpeita muuttuvien valtasuhteiden johdosta, mutta esimerkiksi YK:ssa tämä ei ole edennyt riittävästi.
The gloomy outlook for the global economy causes distrust on several levels, which can also emerge in increasing protectionism and nationalism. 
Maailmantalouden epävarmat näkymät aiheuttavat monella tasolla epäluottamusta, joka voi heijastua myös lisääntyvänä protektionismina ja kansallismielisyyden nousuna.
This simultaneously challenges the maintenance and development of a transparent and rules-based collaborative international order. 
Avoimen, sääntöpohjaisen ja yhteistyöhakuisen kansainvälisen järjestyksen ylläpito ja kehittäminen joutuvat samalla paineen alaisiksi.
As the so-called Arab Spring recently demonstrated, they epitomise the overall appeal of western democracies. 
Läntisten demokratioiden yleinen vetovoima on perustunut näihin arvoihin, kuten äskettäin ns. arabikevät on osoittanut.
These values, sometimes referred to as western values, are universal values adopted by the UN and legal standards based on international agreements. 
Länsimaisiksikin kutsutut arvot ovat YK:n hyväksymiä universaaleja arvoja ja kansainvälisiin sopimuksiin pohjautuvia normeja.
Questions related to self-determination as well as views on international interventions and the use of sanctions have taken centre stage. 
Erityisen keskeisellä sijalla ovat valtioiden itsemääräämisoikeus ja suhtautuminen kansainvälisen yhteisön väliintuloihin ja pakotteiden käyttöön.
Cross-border threats such as organised crime, terrorism, trafficking in narcotics and humans, infectious diseases, environmental threats, disruptions in energy supply and cyber attacks continue to grow in importance. 
Rajat ylittävien uhkien – mm. järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin, huume- ja ihmiskaupan, tartuntatautien, ympäristöuhkien, energiakatkojen ja tietoverkkohyökkäyksien – merkitys korostuu.
At the same time the business sector and the civil society are assuming more important roles as regards securing the vital functions of society. 
Samalla elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan roolit vahvistuvat yhteiskuntien elintärkeiden toimintojen alueella.
Asymmetric and highly destructive means are developed to counter an adversary’s technological and material supremacy. 
Epäsymmetrisiä ja suuren tuhovoiman omaavia tapoja kehitetään teknologia- ja materiaaliylivoimaa vastaan.
Chemical, biological, radiological, and nuclear (CBRN) threats, terrorism and cyber attacks can cause severe, rapidly escalating crises. Preventing and repelling them requires comprehensive preparedness. 
Kemialliset-, biologiset- ja säteilyuhkat (Chemical, Biological, Radiological and Nuclear, CBRN), terrorismi ja kyberhyökkäykset voivat aiheuttaa nopeasti eteneviä, vakavia kriisejä, ja niiden ehkäisy ja torjunta edellyttävät laaja-alaista varautumista.
Securing the global commons (freedom of the seas, the atmosphere and man-made cyberspace) and protecting the free and reliable use of cyberspace are questions of growing importance. The phenomenon highlights the importance of international regulations. 
Globaalien yhteisten toimintaympäristöjen (valtamerten, ilmakehän, avaruuden sekä ihmisen luoman kybertilan) vapaan ja luotettavan käytön turvaaminen on entistä tärkeämpi kysymys, joka korostaa kansainvälisen sääntelyn tärkeyttä.
It will become more difficult to distinguish between state-sponsored and non-state sponsored cyber attacks or to determine the source of the threats. 
Vahinkoa aiheuttavien v altiollisten ja ei-valtiollisten toimijoiden erottaminen ja uhkien alkuperän selvittäminen vaikeutuvat.
Their underlying causes include economic and security interests as well as diverging views on human rights and the role of the state vis-à-vis individual freedom. 
Niiden taustalla on taloudellisia ja turvallisuusintressejä sekä eriäviä käsityksiä ihmisoikeuksista ja valtioiden roolin suhteesta yksilöiden vapauteen.
Many states are developing their capability to defend themselves against cyber attacks and to project different forms of countermeasures on the adversary. 
Useat valtiot kehittävät kykyjään suojautua uhkilta ja kohdistaa kyberhyökkääjään erilaisia vastatoimia.
Technological progress in cyberspace increases the risk of new threats. 
Maailmalla tapahtuva kehitys kybertoimintaympäristössä lisää uusien uhkien mahdollisuutta.
Within certain constraints, it is up to the Member States to choose their energy sources. 
Energialähteiden valinta on jäsenmaiden itsensä päätettävissä tiettyjen rajoitusten puitteissa.
The problem is exacerbated, among other things, by the association of terrorism with religious and other extremist movements as well as by technological advances that provide increasingly effective tools for the purpose of causing harm. 
Ongelmaa pahentavat mm. terrorismin kytkeytyminen uskonnollisiin ja muihin ääriliikkeisiin ja myös teknologisen kehityksen tuomat yhä tehokkaammat vahingoittamisen mahdollisuudet.
International organised crime such as the trafficking in narcotics and humans as well as the illicit arms trade and money laundering are growing international problems. 
Kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus kuten huume- ja ihmiskauppa, laiton asekauppa ja rahanpesu, ovat kasvavia kansainvälisiä ongelmia.
Simultaneously, as the free movement of people increases more police and judicial cooperation are required. 
Tämä edellyttää poliisialan sekä sisä- ja oikeusasiain yhteistyön lisäämistä samalla, kun ihmisten liikkuvuus lisääntyy.
In this respect Finland faces no specific or immediate security threats. However, unforeseeable developments in the operating environment and uncertainty may also cause negative security impacts on Finland. 
Suomeen ei tässä suhteessa kohdistu erityisiä tai välittömiä turvallisuusuhkia, mutta toimintaympäristön ennakoimattomuus ja epävarmuus voivat aiheuttaa kielteisiä turvallisuusvaikutuksia myös Suomeen.
The changes in the global security environment offer, first and foremost, economic and political prospects for Finland. 
Kansainvälisen toimintaympäristön muutokset tuovat Suomelle ennen kaikkea taloudellisia ja poliittisia mahdollisuuksia, mutta myös haasteita esim. rajat ylittävien turvallisuushaasteiden osalta.
However, they also pose challenges such as cross-border security challenges. 
Vahva sitoutuminen laaja-alaiseen kansainväliseen yhteistyöhön on Suomen edun mukaista.
A strong commitment to wide-ranging international cooperation serves Finland’s interests. 
Myös globaali keskinäisriippuvuus korostaa monenkeskisen yhteistyön merkitystä.
Global interdependence also highlights the significance of multilateral cooperation. 
Kansainvälisten valtasuhteiden muutokset vaikuttavat EU:n ja siten myös Suomen suhteelliseen asemaan.
The increase of the EU’s influence serves Finland’s interests. 
EU:n vaikutusvallan vahvistuminen on Suomen etu.
Finland has an established status as an active Member of the EU and as an international actor. 
Suomen asema EU:n aktiivisena jäsenenä ja kansainvälisenä toimijana on vakiintunut.
Changes in the international power balance affect the relative position of the EU and, hence, that of Finland. 
Suomelle on tärkeää, että kansainvälinen yhteistyö rakentuu vastaisuudessakin avoimuuteen ja universaalien arvojen ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen.
It is important for Finland that international cooperation continue to build on transparency and universal values and international law. 
Suomi toimii näiden periaatteiden vahvistamiseksi EU:n jäsenenä ja yhteistyössä muiden demokratioiden kanssa.
Finland will endeavour to strengthen them as a Member State of the EU and in cooperation with other democracies. 
Nousevien valtojen merkittävämpi vastuunkantaminen kansainvälisissä kysymyksissä ja osallistuminen niiden ratkaisemiseen olisi tärkeää.
It would be of great importance that the emerging powers increase their participation in solving international questions, including burden-sharing. 
Yleismaailmallisten hyödykkeiden osalta Suomi on toiminut aktiivisesti rajavesiyhteistyön ja sitä koskevien kansainvälisten sopimusjärjestelyjen vahvistamiseksi.
When it comes to global public goods Finland has actively advanced the strengthening of cooperation and international arrangements related to transboundary water resource management. 
YK:n kestävän kehityksen Rio+20-konferenssissa Suomi ajoi globaalin vesitavoitteen asettamista.
In Rio+20, UN conference on Sustainable Development Finland promoted adoption of a global goal on water , which would consist of universal access to water and sanitation, improved water efficiency and water quality. 
Tavoite kattaa oikeuden veteen ja sanitaatioon sekä vesitehokkuuden ja vesistöjen tilan parantamisen.
Above all, through the EU and bilaterally Finland responds to challenges to comprehensive security and by taking action on topics such as climate and energy policy, terrorism and organised crime, border management and immigration control. 
Suomi toimii ennen kaikkea EU:n kautta sekä kahdenvälisesti yhteiskunnan kokonaisturvallisuuteen liittyviin haasteisiin vastaamiseksi mm. ilmasto- ja energiapolitiikassa sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisten että rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeiden hallintaan liittyvillä toimilla.
As an economy reliant on exports, Finland depends on, among other things, the international media networks and trade and transport networks. 
Vientiin tukeutuvana taloutena Suomi on riippuvainen mm. kansainvälisen tiedonvälityksen, kaupan ja liikenteen verkostoista.
Because of the rising number of persons that may have terrorism-related connections and the increasing threat of terrorism in its neighbouring areas, Finland, too, must actively monitor the threat of terrorism and institute preventive measures. 
Terrorismiin potentiaalisesti kytköksissä olevien henkilöiden määrän kasvun ja lähialueiden lisääntyneen terroriuhan takia Suomessakin on arvioitava terrorismin uhkaa aktiivisesti ja tehtävä ennalta ehkäisevää työtä.
The idea of strengthening and utilising interdependence, including the need for common rules, is an important principle of the European Union. 
Euroopan unionissa on sisään rakennettuna ajatus keskinäisriippuvuuden vahvistamisesta ja hyödyntämisestä sekä yhteisten pelisääntöjen tarpeesta.
Hence, it is only natural that the EU is one of the leading actors in many international cooperative structures. 
Siten on luontevaa, että EU on yksi johtavista toimijoista monissa kansainvälisissä yhteistyörakenteissa.
The EU plays an invaluable role in strengthening the international judicial system, promoting the freedom and transparency of the international economy, and setting up and defending its rules. 
EU:n rooli kansainvälisen oikeusjärjestelmän vahvistamisessa, kansainvälisen talousjärjestelmän vapauden ja avoimuuden edistämisessä sekä pelisääntöjen laatimisessa ja puolustamisessa on korvaamaton.
The EU has assumed, and is expected to assume, the role of responsible initiator in resolving global issues such as controlling climate change, guaranteeing sustainable development, eradicating poverty and developing global governance. 
EU on toiminut ja sen odotetaan toimivan vastuunkantajan ja aloitteentekijän roolissa sellaisten globaalien kysymysten ratkaisemisessa kuten ilmastonmuutoksen hallitseminen, kestävän kehityksen turvaaminen, köyhyyden vähentäminen ja globaalihallinnan kehittäminen.
The EU’s clout as a global actor hinges on its ability to efficiently operate within international organisations. 
Unionin vaikuttavuus globaalitoimijana riippuu sen kyvystä toimia tehokkaasti kansainvälisissä järjestöissä.
It is imperative to solve the crisis, revive economic growth and competitiveness as well as strengthen the EU’s internal cohesion and preserve its character as a value community. These are necessary for the Union to maintain its credibility and secure its role as a global actor and a strategic partner for other major actors. 
Kriisin ratkaiseminen, talouskasvun ja kilpailukyvyn palauttaminen, sisäisen yhtenäisyyden vahvistaminen sekä arvoyhteisön luonteen säilyttäminen ovat välttämättömiä, jotta unioni voi säilyttää uskottavuutensa ja varmistaa roolinsa globaalina toimijana sekä muiden suurten toimijoiden strategisena kumppanina.
The Union’s valuable input is not limited to the economy, and so a decline of the Union would more extensively erode the multinational system and international cooperation. 
Unionin tärkeä panos ei rajoitu talouteen, ja unionin heikkeneminen rapauttaisi monenvälistä järjestelmää ja kansainvälistä yhteistyötä laajemminkin.
These include issues such as the growing pressure for differentiated integration, recent internal developments in certain Member States, challenges related to stabilising the European neighbourhood and the difficulties the EU’s enlargement policy faces. 
Näitä ovat mm. kasvava paine eriytyvään integraatioon, tiettyjen jäsenmaiden viimeaikainen sisäinen kehitys, Euroopan naapuruston vakauttamiseen liittyvät haasteet ja EU:n laajentumispolitiikan kohtaamat vaikeudet.
Economic cooperation between the EU and the United States lays the foundation for an open and collaborative international economy, which must be further strengthened. 
EU:n ja Yhdysvaltojen talousyhteistyö muodostaa avoimen ja yhteistyöhakuisen kansainvälisen talousjärjestyksen perustan, jota tulee edelleen vahvistaa.
The strengthening of the EU as a global actor demands a more efficient use of its wide range of policy instruments in its external relations. 
EU:n vahvistuminen globaalina toimijana edellyttää sen monipuolisen politiikkavalikoiman tehokkaampaa käyttöä ulkosuhteissa.
The external action policy includes the common commercial policy and development policy, the common foreign and security policy (CFSP) and its subset, the common security and defence policy (CSDP). 
Ulkosuhdepolitiikkaan kuuluvat mm. yhteinen kauppapolitiikka ja kehityspolitiikka sekä yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja sen osana yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka.
In addition, the EU’s internal policies and their external dimension are valuable instruments in the Union’s global action, which includes environmental and climate issues and the prevention of international crime. 
Myös EU:n sisäiset politiikat ja niiden ulkoinen ulottuvuus ovat tärkeitä välineitä unionin globaalissa toiminnassa esimerkiksi ympäristö- ja ilmastokysymyksissä ja kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa.
Nonetheless, the goal of the external action, i.e. coherence between the different policies of the Union's external action and between these and its other policies, has not materialised as planned. 
Ulkosuhteille tavoitteeksi asetettu kokonaisvaltaisuus sekä ulkoisten ja sisäisten politiikkojen johdonmukaisuus ja synergia eivät ole kuitenkaan toteutuneet odotetulla tavalla.
The Member States’ foreign and security policy priorities often result in EU foreign policy which is built on compromises based on the lowest common denominator. 
Jäsenvaltioiden ulko- ja turvallisuuspoliittiset painotuserot johtavat usein siihen, että EU:n ulkopoliittinen linja perustuu pienimmälle yhteiselle nimittäjälle pohjautuviin kompromisseihin.
Despite the global change the United States will retain its world leadership and it plays a key role in solving many global problems and in responding to challenges. 
Globaalista muutoksesta huolimatta Yhdysvallat säilyy maailmanpolitiikan johtavana valtiona, ja sen merkitys globaalien ongelmien ratkaisemiselle ja haasteisiin vastaamiselle on keskeinen.
The present administration believes in the promotion of partnerships and cooperation. 
Nykyhallinnon näkemyksen mukaan ulkopolitiikassa tulee painottaa kumppanuuksia ja yhteistyötä.
In addition, the Greater Middle East has a prominent role in US defence planning. 
Myös laaja Lähi-itä korostuu Yhdysvaltojen puolustuspoliittisessa suunnittelussa.
From the US standpoint NATO is the key forum for security policy cooperation and dialogue. 
Nato on Yhdysvaltojen näkökulmasta keskeisin turvallisuuspoliittisen yhteistyön ja keskustelun foorumi.
From the standpoint of US interests it is also imperative that the European economic crisis be resolved. 
Euroopan talouskriisin ratkaiseminen on keskeistä myös Yhdysvaltojen etujen kannalta.
To intensify the transatlantic partnership the United States aims to persuade the European countries to assume a greater role in maintaining international security and in conflict-solution. 
Transatlanttisen kumppanuuden tehostamiseksi Yhdysvallat pyrkii siihen, että Euroopan maat osallistuisivat enemmän kansainvälisen sotilaallisen turvallisuuden ylläpitoon ja konfliktien ratkaisemiseen.
The EU hopes that the United States would increasingly commit to comprehensive security measures such as climate change prevention. 
Unionissa Yhdysvaltojen toivotaan sitoutuvan vielä nykyistä vahvemmin laajan turvallisuuden ylläpitoon, kuten ilmastonmuutoksen ehkäisemiseen.
The economy is at the core of the transatlantic link. This is so because the economies of Europe and the United States are closely intertwined and the regions are each other’s largest trading partners, representing up to one third of the volume of world trade. 
Talous on transatlanttisen suhteen keskiössä, sillä Euroopan ja Yhdysvaltojen taloudet ovat voimakkaasti sidoksissa toisiinsa ja alueet ovat toistensa suurimmat kauppakumppanit muodostaen jopa kolmanneksen maailmankaupan volyymistä.
Because of its opening economy and significant economic growth China has become the world's second largest economy. 
Kiina on noussut talouden avautumisen ja huomattavan talouskasvun ansiosta maailman toiseksi suurimmaksi taloudeksi.
During this time China also became a major importer of raw materials and energy. 
Kiinasta on samalla tullut merkittävä raaka-aineiden ja energian ostaja.
Safeguarding the access to natural resources is a key goal of China’s foreign policy. 
Luonnonvarojen saannin turvaaminen on keskeinen tavoite Kiinan harjoittamassa ulkopolitiikassa.
The differences in standards of living in China are great and there are a considerable number of poor people. 
Elintasoerot Kiinassa ovat edelleen huomattavat ja köyhien määrä on merkittävä.
The mere size of China and its dynamic economy have turned it into an important economic actor on the global scale. 
Kiinan koko ja talouden dynaamisuus ovat tehneet siitä merkittävän talousvaikuttajan globaalissa mittakaavassa.
China benefits from the western-created, transparent and rules-based world economy. 
Kiina hyötyy länsimaiden johdolla syntyneestä avoimesta ja sääntöpohjaisesta maailmantaloudesta.
China continues to focus on its internal problems and on raising its standard of living. This reflects on its foreign policy as well. 
Kiina keskittyy edelleen maan sisäisten ongelmien ratkaisuun ja elintason kasvattamiseen, ja tämä heijastuu myös Kiinan ulkopolitiikkaan.
However, other countries want China to play a constructive international role when it comes to burden-sharing in solving global economic and environmental problems, including climate change and regional crises. 
Kiinalta toivotaan kuitenkin rakentavaa kansainvälisen vastuunkantajan roolia globaalien talous- ja ympäristöongelmien ml. ilmastonmuutoksen sekä alueellisten kriisien ratkaisupyrkimyksissä.
China, like the other countries in the area, shows growing interest in maritime regions and groups of islands off the Pacific coastline. 
Kiina kuten myös muut alueen valtiot ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta myös laajemmin esimerkiksi Tyynenmeren rannikolla sijaitsevia merialueita ja saariryhmiä kohtaan.
Regarding security in Eastern Asia as well as global security it is important that regional and local disputes such as those in the South China Sea be solved through consultations. This should be done under international law, including the principles of international maritime law. 
Itä-Aasian ja globaalin turvallisuuden kannalta on tärkeää, että alueelliset ja paikalliset erimielisyydet esimerkiksi Etelä-Kiinan merellä kyetään ratkaisemaan neuvotteluteitse sekä kansainvälisen oikeuden, mukaan luettuna merioikeuden periaatteiden, mukaisesti.