natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The cooperation strives for cost-effectiveness. Simultaneously, it aims to bring operational, economic, technical and industrial added value as well as interoperability which would facilitate even better cooperation between the Nordic defence forces in the future. 
Y hteistyöllä haetaan kustannustehokkuutta pyrkien samalla saavuttamaan operatiivista, taloudellista, teknistä ja teollista lisäarvoa sekä yhteensopivuutta, joka mahdollistaisi jatkossa Pohjoismaiden puolustusvoimien nykyistä tiiviimmän yhteistoiminnan.
The cooperation complements the nations’ national defence solutions as well as bilateral, EU and NATO cooperation. 
Yhteistyö täydentää maiden kansallisia puolustusratkaisuja sekä kahdenvälistä ja EU:n sekä NATO:n kanssa tehtävää yhteistyötä.
At present the daily cooperation covers the following areas: 
Päivittäinen yhteistyö kattaa tällä hetkellä seuraavat osa-alueet:
defence policy, strategic development, capabilities, human resources and education, training and exercises and operations. 
puolustuspolitiikka, strateginen kehittäminen, suorituskyvyt, henkilöstö ja koulutus, harjoitukset ja operaatiot.
The Nordic countries have already greatly profited from cooperation. 
Pohjoismaat ovat jo saavuttaneet yhteistyön kautta paljon lisäarvoa.
The practical examples also include crisis management cooperation, combining strategic transports and logistics in the operation in Afghanistan, air cross-border air exercises, the army’s ground-based air defence and gunnery practice exercises, cooperation on naval countermeasures and joint exercises, the creation of a Nordic Center for Gender and the support to East African crisis management capability. 
Käytännön esimerkkeinä voidaan mainita kriisinhallintayhteistyö sekä s trategisten kuljetusten ja huoltotoimintojen yhdistäminen Afganistanin operaatiossa , ilmavoimien rajat ylittävä harjoitustoiminta, m aavoimien ilmatorjunnan ja tykistön harjoitustoiminta, merivoimien miinantorjuntatiedonvaihto ja yhteisharjoitukset, yhteispohjoismaisen Center for Gender -osaamiskeskuksen perustaminen sekä tuki Itä-Afrikan kriisinhallintakyvyn rakentamiseksi.
A good example of this is the so-called NORDIC+ crisis management cooperation in the NATO-led Operation ISAF in Afghanistan, and the cooperation in the European Union’s Nordic battle group. 
Hyvä esimerkki tästä on niin kutsuttu NORDIC+ kriisinhallintayhteistyö Naton ISAF-operaatiossa Afganistanissa sekä yhteistyö Euroopan unionin pohjoismaisessa taisteluosastossa.
The United States is continuing the security dialogue related, especially, to the environs of Northern Europe with the Nordic countries and Baltic states in the Enhanced Partnership in Northern Europe (e-PINE) format. 
Yhdysvallat jatkaa erityisesti Pohjois-Euroopan lähialueisiin liittyvää turvallisuuspoliittista vuoropuhelua Pohjoismaiden ja Baltian maiden kanssa EPINE-formaatissa ( Enhanced Partnership In Northern Europe) .
The Nordic countries participate in exercises with Russia in maritime rescue and oil recovery, among other things. 
Pohjoismailla on harjoitustoimintaa Venäjän kanssa esimerkiksi meripelastuksessa ja öljyntorjunnassa.
Sweden is an influential international actor. It has a solid standing in the UN and the EU. In addition, it has sound bilateral relations and it is also the key player in Nordic cooperation. 
Ruotsi on tehokas kansainvälinen vaikuttaja, jolla on vahva asema YK:ssa ja EU:ssa, vankat kahdenväliset suhteet sekä keskeinen asema pohjoismaisessa yhteistyössä.
There is an understanding that they consult each other on security policy questions and evaluate the significance of each other’s policy positions from their own standpoint. 
Maiden välillä on yhteisymmärrys, että ne konsultoivat toisiaan turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä ja arvioivat toistensa linjausten merkitystä oman asemansa kannalta.
Sweden has made a valuable contribution to NATO operations in Afghanistan and Kosovo, and it had an important role in the UN-mandated, NATO-led operation in Libya. 
Ruotsi on ollut vahvasti mukana Naton operaatioissa Afganistanissa ja Kosovossa, ja se osallistui merkittävällä panoksella YK:n valtuuttamaan Nato-johtoiseen Libyan operaatioon.
Sweden is politically prepared to increase its own role, and that of the Nordic countries, in the preservation of regional security: it is developing the appropriate capabilities for this. 
Ruotsilla on poliittista valmiutta kasvattaa omaa ja Pohjoismaiden roolia lähialueilla alueellisen turvallisuuden ylläpitämisessä ja se kehittää siihen soveltuvia suorituskykyjä.
In line with its security policy Sweden will follow through with its landmark decision of imposing numerical cuts to its defence forces while launching qualitative improvements aimed at improving their deployability. 
Turvallisuuspoliittisen linjansa mukaisesti Ruotsi toteuttaa merkittävän puolustusvoimien määrällisen supistamisen ja valmiutta nostavan laadullisen kehittämisen.
By 2019 the total wartime strength of Sweden will decrease to 50 000 troops, 22 000 of which will belong to the Home Guard. 
Vuoteen 2019 mennessä Ruotsin sodan ajan kokonaisvahvuus laskee 50000 sotilaaseen, joista 22000 on kodinturvajoukkoja.
Sweden’s defence reform has been positively regarded by NATO. 
Nato on arvioinut Ruotsin puolustusvoimauudistusta myönteisesti.
By 2019, following its reform, Sweden aims to achieve the target of maintaining 2 000 troops in constant readiness for national or international tasks. 
Uudistuksen myötä Ruotsin tavoitteena on vuoteen 2019 mennessä saavuttaa kyky pitää 2000 sotilasta jatkuvasti toimintavalmiudessa kansallisesti tai kansainvälisesti.
This number includes the troops that are already deployed to operations, the national high-readiness troops and those in the EU’s Battle Group standby rotation. 
Tähän lasketaan mukaan operaatioissa, kansallisessa valmiudessa ja EU:n taisteluosastojen korkean valmiuden vuoroissa olevat sotilaat.
By virtue of its caveat at the level of the Treaty on European Union Denmark opted out of the EU’s military activities. However, it actively participates in the EU’s civilian crisis management operations. 
Tanska on EU:n sotilaallisen toiminnan ulkopuolella perussopimustasolla tehdyn ratkaisunsa mukaisesti, mutta maa osallistuu aktiivisesti EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioihin.
Norway and Denmark have staunchly contributed to NATO-led crisis management, especially in Afghanistan and, in the past, in Libya, and to NATO’s defence planning. 
Norja ja Tanska panostavat vahvasti Nato-johtoiseen kriisinhallintaan, erityisesti Afganistanissa ja aikanaan myös Libya-operaatiossa, ja Naton yhteiseen puolustussuunnitteluun.
Iceland is a NATO Member State and its pre-accession process with the EU is presently ongoing. 
Islanti on Naton jäsenmaa ja maan EU-jäsenyysprosessi on käynnissä.
Icelandic air surveillance is carried out by NATO with periodic rotations in which 
Ilmavalvonta toteutetaan Naton puitteissa sovittavilla ajoittaisilla päivystysvuoroilla, joihin mm.
Norway and Denmark have also participated. 
Norja ja Tanska ovat osallistuneet.
In reference to the proposal of the Stoltenberg report, Iceland has also expressed the wish that Finland and Sweden participate in the air surveillance as a Nordic project. 
Islanti on toivonut myös Suomen ja Ruotsin osallistumista yhteispohjoismaisena hankkeena viitaten Stoltenbergin raportin ehdotukseen.
NORDEFCO provides the framework for the intensification of defence cooperation. 
Nordefco tarjoaa puitteet puolustusyhteistyön syventämiselle.
3. 3. The security and defence policy of the Baltic states 
3.3. Baltian maiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka
Simultaneously, they underscore their relationships with the United States. 
Samalla suhteet Yhdysvaltoihin korostuvat.
3.4. Russia’s security and defence policy in its neighbouring areas 
3.4. Venäjän turvallisuus- ja puolustuspolitiikka lähialueilla
Apart from oil and natural gas production the bulk of Russia’s population as well as most of its infrastructure and the facilities for its economic activity are located in its northwestern and western regions. 
Venäjän luoteiselle ja läntiselle alueelle sijoittuu pääosa maan väestöstä ja infrastruktuurista sekä öljyn ja kaasun tuotantoa lukuun ottamatta taloudellisesta toiminnasta ja sen edellytyksistä.
The significance of the Baltic Sea region is of key importance to Russia’s foreign trade and energy policy. 
Itämeren alueen merkitys Venäjän ulkomaankaupalle ja energiapolitiikalle on keskeinen.
Key goals include the efforts to achieve high readiness, improved power projection capabilities and a capacity that can make an impact in Russia’s neighbouring areas. 
Kehittämisen keskeisinä tekijöinä säilyvät pyrkimykset joukkojen korkeaan valmiuteen, voimanprojisointikyvyn parantamiseen sekä lähialueille ulottuvien suorituskykyjen kehittämiseen.
The intention is to better equip the Army for the northern environment. Naval supply bases will be built along the northern waterway and air bases in the Barents Sea area such as Novaya Zemlya will be reopened and modernised for the air force. 
Maavoimien joukot on tarkoitus varustaa paremmin pohjoisiin olosuhteisiin sopiviksi, pohjoisen merireitin varrelle on tarkoitus rakentaa merivoimien alusten tukeutumispaikkoja sekä päivittää ja ottaa uudelleen käyttöön Barentsinmerta ympäröivien alueiden kuten Novaja Zemlja lentokenttiä ilmavoimien tarpeisiin.
Russia also intends to improve its air defences of the Kola Peninsula and St Petersburg as well as Kaliningrad by deploying the most modern and capable ground-based air defence missile systems there. 
Venäjän suunnitelmissa on myös kehittää Kuolan, Pietarin ja Kaliningradin alueen ilmapuolustusta uusien kauaskantoisempien ja suorituskykyisempien ilmapuolustusohjusjärjestelmien avulla.
Russia’s armed forces are developing their strike capability, among other things, through the Army’s new ballistic missile systems, and by procuring new fighter-bombers for the air force. 
Iskuvoimaansa Venäjän asevoimat kehittää esimerkiksi uusilla maavoimien ohjusjärjestelmillä sekä hankkimalla uusia hävittäjäpommittajia ilmavoimilleen.
The significance of the Arctic region is not only economically important to Russia. It also has wider security policy significance. 
Arktisen alueen merkitys Venäjän kannalta korostuu paitsi taloudellisesti myös turvallisuuspoliittisesti.
The opening of the Northeast Passage increases Russia’s territorial surveillance tasks and responsibilities over maritime safety. 
Koillisväylän avautuminen lisää Venäjän puolustuspoliittisia valvontatehtäviä ja vastuuta meriturvallisuudesta.
Security policy 
Turvallisuuspoliittinen toimintalinja
4.1.\tab Central premises and key policies 
4.1.\tab Lähtökohdat ja avainlinjaukset
The foreign, security and defence policy of Finland safeguards the independence, territorial integrity and common values of society. Maintaining the security and prosperity of the nation and the undisturbed functioning of society are at the core of these policies. 
Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeimmät tehtävät ovat itsenäisyyden, alueellisen koskemattomuuden ja perusarvojen turvaaminen, väestön turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteiskunnan toimivuuden ylläpitäminen.
Based on a concept of comprehensive security that is influenced by changing factors, the use of multiple instruments in the implementation of these policies is called for. 
Lähtökohtana on laaja-alainen käsitys turvallisuudesta, johon vaikuttavat tekijät ovat jatkuvassa muutoksessa ja joka edellyttää monipuolisen keinovalikoiman käyttämistä.
Finland’s security and defence policy is characterised by continuity, transparency and a strong commitment to European and international collaboration. These are epitomised by active participation in the development of the EU’s common security and defence policy, NATO partnership, Nordic cooperation and international crisis management. 
Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittista toimintalinjaa luonnehtivat jatkuvuus, avoimuus ja vahva sitoutuminen eurooppalaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön, mikä näkyy aktiivisena osallistumisena kehittyvään EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan, Nato-kumppanuuteen, pohjoismaiseen yhteistyöhön sekä kansainväliseen kriisinhallintaan.
The Union’s wide-ranging activities increase European integration between Member States and have a positive impact on their international and security policy roles. They also promote the well-being and security of citizens and sustain the viability of society. 
Unionin laaja-alainen toiminta syventää eurooppalaista integraatiota, vaikuttaa myönteisesti jäsenvaltioiden kansainväliseen ja turvallisuuspoliittiseen asemaan sekä edistää kansalaisten hyvinvointia ja turvallisuutta sekä ylläpitää yhteiskuntien toimivuutta.
Finland, being an active and involved Member State, is committed to the political union, whose Member States share a sense of unity and the will to collaborate on wide-ranging issues. 
Unionin aktiivisena ja aloitteellisena jäsenmaana Suomi on sitoutunut poliittiseen liittoon, jonka jäsenvaltioita yhdistää yhteenkuuluvuus ja tahto toimia yhdessä laaja-alaisissa kysymyksissä.
Finland’s security is built on good bilateral relations, active influencing in the European Union as well as wide-ranging cooperation with other states and international actors. 
Suomen turvallisuus rakentuu hyviin kahdenvälisiin suhteisiin, vahvaan vaikuttamiseen Euroopan unionissa sekä laaja-alaiseen yhteistyöhön muiden valtioiden ja kansainvälisten toimijoiden kanssa.
Finland participates in international burden-sharing, in the development of global governance and takes an active part in efforts to find solutions to international problems. 
Suomi osallistuu kansainvälisen vastuunkantamiseen, globaalihallinnan kehittämiseen ja kansainvälisten ongelmien ratkaisemiseen.
Finland will continue to see to its own defence capability. 
Suomi huolehtii jatkossakin omasta puolustuksestaan.
General conscription will remain one of its cornerstones. 
Yleinen asevelvollisuus säilyy yhtenä puolustuksen perusratkaisuna.
The goal is to prevent security threats and to prepare for them in accordance with the principle of comprehensive security. 
Turvallisuusuhkia pyritään ehkäisemään ennakolta ja niihin varaudutaan kokonaisturvallisuuden periaatteiden mukaisesti.
The Province of Åland Islands has a recognised status under international law. 
Ahvenanmaalla on vakiintunut kansainvälisoikeudellinen asema.
Along with the traditionally significant relations with the Nordic countries, other Member States of the European Union, the United States and Russia, Finland intensifies its relationships with the emerging countries. 
Perinteisesti keskeisten Pohjoismaiden, muiden Euroopan unionin jäsenmaiden, Yhdysvaltojen ja Venäjän ohella syvennetään suhteita maailmanpolitiikan ja maailmantalouden nouseviin valtoihin.
The goal is to strengthen the structures and activities which advance the EU’s global role as a value-based actor that coherently taps into a wide range of instruments. 
Tavoitteena on vahvistaa rakenteita ja toimintaa, jotka edistävät EU:n globaalia roolia arvopohjaisena ja laajaa keinovalikoimaa johdonmukaisesti käyttävänä toimijana.
Finland is not a member of a military alliance, but cooperates with the North Atlantic Treaty Organisation and maintains the option of applying for NATO membership. 
Suomi on sotilasliittoon kuulumaton maa, joka harjoittaa yhteistyötä Pohjois-Atlantin liiton kanssa sekä ylläpitää mahdollisuutta hakea Nato-jäsenyyttä.
Finland is not preparing to apply for NATO membership during the present Government’s term of office. 
Suomi ei nykyisen hallituksen aikana valmistele Nato-jäsenyyden hakemista.
Finland will evaluate its possible NATO membership on the grounds of its own national security and defence policy interests. 
Suomi arvioi mahdollista Nato-jäsenyyttä omien kansallisten turvallisuus- ja puolustuspoliittisten intressiensä pohjalta.
Defence development will see to it that no practical impediments are created for possible military alignment. 
Puolustusvoimien kehittämisessä otetaan huomioon, ettei mahdolliselle sotilaalliselle liittoutumiselle muodostu käytännön esteitä
Finland supports conflict prevention, crisis management, mediation and peacebuilding within the multilateral system, the EU,international organisations, and bilaterally. 
Suomi tukee konfliktien ennalta ehkäisyä, kriisinhallintaa, rauhanvälitystä ja rauhanrakentamista monenvälisessä järjestelmässä, EU:ssa, kansainvälisissä järjestöissä sekä kahdenvälisesti.
4.2.\tab Finland as a Member State of the EU, and cooperation with NATO 
4.2.\tab Suomi EU-jäsenenä sekä yhteistyö Naton kanssa
The long-term goal involves the creation of the EU’s permanent planning and conduct capability for the purpose of improving the effectiveness of crisis management. 
Pitkän linjan tavoitteena on EU:n pysyvän ja kokonaisvaltaisen suunnittelu- ja johtokyvyn luominen kriisinhallinnan tehostamiseksi.
Any new political division regarding the development of the CSDP within the EU must be avoided. 
EU:n uusien sisäisten jakolinjojen syntyä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämisessä tulee välttää.
All Member States should participate in its development. 
Kehittämisessä tulee edetä kaikkien jäsenmaiden kokoonpanossa.
In addition to the defence sector, several administrative branches cooperate with NATO in fields such as civil emergency planning and contingency planning. 
Puolustussektorin lisäksi yhteistyötä tehdään useilla valtionhallinnon sektoreilla kuten siviili- ja pelastuspalvelutoiminnassa sekä varautumiseen liittyvässä suunnittelussa.
Finland continues to comprehensively tap into the instruments provided by NATO in developing the capabilities of the Finnish Defence Forces. 
Suomi käyttää jatkossakin Naton tarjoamia työkaluja kattavasti puolustusvoimien suorituskykyjen kehittämiseen.
By participating in NATO’s Planning and Review Process (PARP) and the Operational Capabilities Concept (OCC), and by developing its capacity to participate in the activities supplementing the NATO Response Force (NRF), Finland develops interoperability and improves its capacity to participate in international crisis management, irrespective of whether the operation is led by NATO, the EU or the UN. 
Naton suunnittelu- ja arviointiprosessin ja operatiivisen voimavarakonseptin avulla sekä osallistumalla Naton nopean toiminnan joukkoja (NRF) täydentävään toimintaan Suomi kehittää yhteistoimintakykyään ja parantaa mahdollisuuksiaan osallistua sotilaalliseen kriisinhallintaan – riippumatta siitä, onko kyseessä Naton, EU:n vai YK:n johdolla toteutettava operaatio.
4.3.\tab Other key actors 
4.3.\tab Muut keskeiset toimijat
It is important for Finland that Europe remain an interesting cooperation area for the USA, and that the United States support security, stability and well-being in the region. 
Suomelle on tärkeää, että Eurooppa säilyy Yhdysvaltojen kannalta kiinnostavana yhteistyöalueena, ja Yhdysvallat tukee omalla toiminnallaan alueen turvallisuutta, vakautta ja hyvinvointia.
Finland develops its relationship with Russia through close interaction and cooperation at the political level, between the authorities, through the economy and at the level of citizens. Furthermore, Finland encourages Russia to participate in regional cooperation in its neighbourhood. 
Suomi kehittää suhteitaan Venäjään tiiviin poliittisen tason, viranomaisten, talouselämän ja kansalaistason vuorovaikutuksen sekä yhteistyön kautta ja pyrkii edistämään Venäjän osallistumista alueelliseen yhteistyöhön sen lähialueilla.
It is Finland’s goal that Russia strongly commit to international cooperation and multilateral treaty regimes and global burden-sharing. 
Suomen tavoitteena on Venäjän vahva sitoutuminen kansainväliseen yhteistyöhön ja monenkeskisiin sopimusjärjestelyihin sekä globaaliin vastuunkantoon.
EU-Russian cooperation should also be developed in the field of foreign and security policy. 
EU:n ja Venäjän yhteistyötä tulisi kehittää myös ulko- ja turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä.
Finland also develops its relationships with the emerging states 
Suomi kehittää kahdenvälisiä suhteitaan myös nouseviin valtioihin.
and supports the development of the EU’s strategic partnerships. 
Suomi tukee EU:n strategisten kumppanuuksien kehittämistä.
Finland intensifies its political and economic relationship with China in areas that are of particular interest to Finland and essential to the development of China, such as environmental technology and renewables, and topics related to good governance and the rule of law. 
Suomi tiivistää poliittisia ja taloudellisia suhteitaan Kiinaan erityisesti Suomea kiinnostavilla ja Kiinan kehityksen kannalta olennaisilla aloilla, kuten ympäristöteknologiaan ja uusiutuviin energiamuotoihin sekä hyvään hallintoon ja oikeusvaltioon liittyvissä kysymyksissä .
Finland continues to invest in versatile bilateral relations with developing countries. Development policy is a key instrument in this cooperation. 
Suomi panostaa jatkossakin monipuolisiin kahdenvälisiin suhteisiin kehittyvien maiden kanssa, ja kehityspolitiikka on yhteistyön keskeinen väline.
Trade relations, too, will be broadly developed. 
Myös kaupallistaloudellisia suhteita kehitetään laajasti.
4.4. The promotion of global security 
4.4. Toiminta globaalin turvallisuuden edistämiseksi
The UN and its Security Council have a central role in legitimising universally binding solutions. 
YK:lla ja sen turvallisuusneuvostolla on keskeinen asema kaikkia valtioita sitovien kansainvälisten ratkaisujen oikeuttajana.
The Security Council should be expanded so as to make it more representative. It should also be made more efficient by increasing transparency, among other things. 
YK:n turvallisuusneuvostoa olisi laajennettava sen edustavuuden parantamiseksi ja toimintaa olisi tehostettava mm. avoimuutta lisäämällä.
The international economic crisis must be resolved and international economic interaction must be reformed in a manner that strengthens sustainable development, fair global governance and transparent economic interaction. 
Kansainvälinen talouskriisi on ratkaistava ja kansainvälistä taloudellista kanssakäymistä on uudistettava kestävää kehitystä, oikeudenmukaista globaalihallintaa ja avointa taloudellista kanssakäymistä vahvistavalla tavalla.
Finland aims to internationally highlight the model of the Nordic welfare state which has prevailed and demonstrated its effectiveness and resilience in the global transition. 
Suomi pyrkii pitämään kansainvälisesti esillä pohjoismaista yhteiskuntamallia, joka on menestynyt ja osoittanut tuloksellisuutensa ja kestävyytensä globaalissa muutoksessa.
The role of the OSCE as the proponent for wider European security development and unification should be preserved. 
Etyjin rooli laajan Euroopan turvallisuuskehityksen ja yhtenäistymisen edistäjänä tulisi säilyttää.
Finland supports conflict prevention and management as well as peacebuilding through the means of foreign, trade and development policies, and by participating in the development of civilian and military crisis management, mediation, humanitarian assistance, arms control and the promotion of human rights. 
Suomi tukee konfliktien ennalta ehkäisyä ja hoitamista sekä rauhanrakentamista ulko-, kauppa ja kehityspolitiikan keinoin ja osallistumalla siviili- ja sotilaalliseen kriisinhallinnan, rauhanvälityksen, humanitaarisen avun ja asevalvonnan kehittämiseen sekä ihmisoikeuksien edistämiseen.
Finland is actively involved in the development of the EU’s mediation capacity and bilaterally supports the strengthening of the mediation capacities of regional organisations, such as the African Union. 
Suomi on aloitteellinen EU:n rauhanvälityskyvyn kehittämiseksi ja tukee kahdenvälisesti alueellisten järjestöjen kuten Afrikan unionin rauhanvälityskyvyn vahvistamista.
The role of women in peace processes is strengthened and mediation resources are improved in Finland and in the Nordic context. 
Naisten roolia rauhanprosesseissa vahvistetaan ja rauhanvälitysvoimavaroja kehitetään sekä kotimaassa että pohjoismaisesti.