natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Savings from other items than those allocated for agricultural support 
Muiden kuin maatalouden tukimomenttien säästöt
Increasing of Metsähallitus revenue 
Metsähallituksen tuloutuksen lisäys
EUR 20 million 
20 milj. euroa
During the parliamentary term, EUR 20 million in additional savings targets, included in frameworks, that have no immediate effect on the income level of farmers will be allocated from the main title of the Ministry of Agriculture and Forestry. 
Vaalikauden aikana osoitetaan MMM:n pääluokasta 20 milj. euroa kehyksiin luettavia lisäsäästökohteita, joilla ei ole välittömiä vaikutuksia viljelijöiden tulotasoon.
MINISTRY AND TRANSPORT AND COMMUNICATIONS 
LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖ
Transport infrastructure construction projects, 2014 and 2015 
Väylähankkeet, vuodet 2014 ja 2015
Shipping subsidies 
Merenkulun tuet
Abolition of TV licence inspections 
TV-lupien tarkastamisesta luopuminen
MINISTRY OF EMPLOYMENT AND THE ECONOMY 
TYÖ- JA ELINKEINOMINISTERIÖ
Enhancement of regional administration 
Aluehallinnon tehostaminen
Business subsidies 
Elinkeinotukien kokonaisuus
Additionally, retention of the job alternation system while reducing the state’s share of funding will be investigated. 
Lisäksi selvitetään vuorotteluvapaajärjestelmän jatkaminen siten, että valtion rahoitusosuus voi vähentyä.
Achievement of emission targets will be ensured by means of more effective solutions than those determined in the current decisions. 
Päästötavoitteiden toteutuminen varmistetaan nykypäätöksiä tehokkaammilla ratkaisuilla.
Budgeting of the domestic funding share of EU structural funds 
EU-rakennerahastojen kansallisen rahoitusosuuden budjetointi
The system of adult education allowances will be reviewed. 
Selvitetään aikuiskoulutustukien kokonaisuutta.
Reduction of the benefit level of job alternation leave, state’s share 
Vuorotteluvapaan korvaustason laskeminen, valtion osuus
SUPPLEMENTARY BUDGET PROVISION 
LISÄBUDJETTIVARA
KASTE and other project activities 
Kaste- ja muu hanketoiminta
Cutting of the drug reimbursement expenditure of health insurance 
Sairausvakuutuksen lääkekorvausmenojen vähentäminen
Travel allowances related to health insurance: 
Sairausvakuutuksen matkakorvaukset:
Raising of journey-specific patient's co-payment to EUR 14.25 
matkakohtaisen omavastuun korottaminen 14,25 euroon
MINISTRY OF THE ENVIRONMENT 
YMPÄRISTÖMINISTERIÖ
Renovation subsidies 
Avustukset korjaustoimintaan
With regard to energy subsidies, the possibility of changing the subsidisation of heating method alteration to a means-testing basis will be investigated. 
Energia-avustusten osalta selvitetään mahdollisuus muuttaa lämmitystapamuutosten avustaminen tarveharkintaiseksi.
Repair subsidies for old lifts 
Vanhojen hissien korjausavustukset
SAVINGS SEPARATELY DETERMINED DURING THE BUDGET SESSION 
BUDJETTIRIIHESSÄ ERIKSEEN SOVITTAVAT SÄÄSTÖT
EUR 200 million per year 
200 milj. euroa/vuosi
EUR 1.25 billion per year 
1,25 mrd. euroa/vuosi
Consensus on the management of the euro area crises 
Yhteisymmärrys euroalueen kriisien hoitamisesta
This policy outline determines Finland's guidelines with regard to the issue, comprising four matters: 
Tässä kantalinjauksessa määritetään Suomen linja kokonaisuuteen, joka käsittää neljä asiaa:
The terms for the acceptance of the rescue loan programme for Portugal, temporary amendment to the European Financial Stability Facility (EFSF) agreement, and amendment to the rules of the European Stability Mechanism (ESM) and financing system. 
Portugalin lainaohjelman hyväksymisen ehdot, väliaikaisen Euroopan rahoitus-vakausvälineen (ERVV) sopimusmuutoksen, pysyvän Euroopan vakausmekanismin (EVM) sekä rahoitusjärjestelmän pelisääntöjen muutoksen.
- Finland requires Portugal to initiate negotiations with its private creditors regarding them not leaving the country in exchange for the programme, in accordance with the terms of the European Stability Mechanism (ESM). 
Suomi asettaa ehdoksi, että Portugali käynnistää neuvottelut yksityisten lainanantajiensa kanssa näiden pysymiseksi maassa vastineeksi ohjelmasta, samalla tavalla kuin pysyvän Euroopan vakausmekanismin (EVM) ehtoihin on kirjattu.
Finland’s stance on the renewal of the EFSF Framework Agreement, particularly with regard to ensuring the EUR 440 billion actual lending capacity: 
Suomen kanta ERVV:n puitesopimuksen uudistamiseen etenkin 440 miljardin euron tosiasiallisen lainakapasiteetin varmistamiseksi:
If a euro area country requests loan support from the European Financial Stability Facility following Portugal’s request, Finland will only be prepared to consider this on the condition that the country provides collateral to Finland for its share of the bailout. 
Mikäli jokin euromaa pyytää ERVV:ltä lainamuotoista tukea vielä Portugalin jälkeen, on Suomi valmis harkitsemaan tätä vain sillä ehdolla, että Suomi saa takausosuudelleen vakuudet kyseiseltä maalta.
Finland is of the opinion that the reinforcement of banks’ balances must be primarily continued by means of private measures. 
Suomen kannan mukaan pankkien taseiden vahvistamista tulee jatkaa ensisijassa yksityisin toimin.
Collective action clauses supporting the debt arrangement are accepted in connection with the establishment of the ESM. 
EVM:n perustamisen yhteydessä hyväksytään velkajärjestelyä edesauttavat yhteistoimintalausekkeet
The ESM comprehensively meets the specifics related to bank and investor responsibility as laid out in Finland's previous statements regarding ESM. 
EVM täyttää kokonaisuudessaan muutkin Suomen siihen esittämien aiempien kantojen mukaiset pankkien ja sijoittajien vastuuseen liittyvät yksityiskohdat.
Alteration of the ground rules of the financing system 
Rahoitusjärjestelmän pelisääntöjen muutos
Steering Group for the negotiations on the formation of the Government, minutes 17 June 2011 
Hallitusneuvottelujen johtoryhmä 17.6.2011 pöytäkirjamerkintöjä
Reform of election legislation 
Vaalilainsäädännön uudistus
A commitment will be made to amend the Constitution, bringing the maximum number of electoral districts in Mainland Finland to 6 -12. 
Sitoudutaan perustuslain muutokseen siten, että vaalipiirien enimmäismääräksi Manner-Suomessa kirjataan 6–12.
By the end of 2011, this working group will draft a unanimous Government proposal on the Election Act. 
Työryhmä tekee vuoden 2011 loppuun mennessä yksimielisen hallituksen esityksen vaalilaista.
The d’Hondt Method is used in the determination of the election result. 
Vaalien laskentatapa on d’Hondt,
Kaste Programme will reduce inequality and reform social welfare and health care services 
Kaste-ohjelmalla vähennetään ihmisten eriarvoisuutta ja uudistetaan sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja
The National Development Plan for Social Welfare and Health Care (Kaste Programme 2012–2015) is a strategic steering tool that is used to manage and reform social and health policy. 
Sosiaali- ja terveydenhuollon kansallinen kehittämisohjelma (Kaste 2012–2015) on strateginen ohjausväline, jolla uudis- tetaan suomalaista sosiaali- ja terveyspolitiikkaa.
Inequalities in wellbeing and health will be reduced 
hyvinvointi- ja terveyserot kaventuvat
Risk groups’ opportunities for inclusion, wellbeing and health will be improved 
riskiryhmien osallisuus, hyvinvointi ja terveys paranevat
Preventive work and early support will be effective 
ehkäisevä työ ja varhainen tuki ovat vaikuttavia
Interpersonal and domestic violence will be reduced 
lähisuhde- ja perheväkivalta on vähentynyt
Social welfare and health care structures and services will be organised in a client-oriented way 
sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteet ja palvelut on järjestetty asiakaslähtöisesti
Clients will rely on the quality and effectiveness of services 
asiakkaat luottavat palveluiden laatuun ja vaikuttavuuteen
Inclusion, well- being and health for risk groups 
Riskiryhmille osallisuutta, hyvinvointia ja terveyttä
Inequalities in welfare and health will be reduced 
Hyvinvointi- ja terveyserot kaventuvat
The targets of the Kaste Programme will be met through six sub-programmes 
Kaste-ohjelman tavoitteisiin vastataan kuudella osaohjelmalla
Well-functioning services and skilled and wellbeing personnel will be secured through management 
Johtamisella turvataan toimivat palvelut sekä osaava ja hyvinvoiva henkilöstö
Service structures will be economically sustainable and well-functioning. 
Palvelurakenteet ovat taloudellisesti kestävät ja toimivat
Results through collaboration 
Yhteistyöllä tuloksiin
The Kaste Programme implements the Government Programme and the Strategy of the Ministry of Social Affairs and Health. 
Kaste-ohjelma toteuttaa hallitusohjelmaa ja sosiaali- ja terveysministeriön strategiaa.
The programme defines the key social and health policy targets, priority action areas for development activities and monitoring as well as essential legislation projects, guidelines and recommendations that enhance the realisation of the programme 
Ohjelmassa määritellään sosiaali- ja terveyspoliittiset tavoitteet, kehittämistoiminnan ja valvonnan painopisteet sekä niiden toteuttamista tukevat lainsäädäntöhankkeet, ohjeet ja suositukset
More effective services for children, young and families with children 
Toimivampia palveluja lapsille, nuorille ja lapsiperheille
Improved services for older people 
Parempia palveluja ikäihmisille
Social welfare and health care structures and services will be organised in a client- orientated way 
Sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteet ja palvelut on järjestetty asiakaslähtöisesti
Management will support the service structure and wellbeing at work 
Johtaminen tukemaan palvelurakennetta ja työhyvinvointia
The purpose is that national, regional and local actors work together to implement the reforms. 
Tarkoituksena on, että valtakunnalliset, alueelliset ja paikalli- set toimijat tekevät yhteistyötä, jotta uudistukset toteutuvat.
Municipalities and joint municipal boards for social welfare and health care can apply for discretionary government transfers for creating and implementing good practices. 
Hyvien käytäntöjen luomiseen ja toteuttamiseen kunnat ja sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymät voivat hakea valtionavustusta.
An annual EUR 17.5 million has been allocated for the financing of development projects. 
Kehittämishankkeiden rahoitukseen on käytettävissä 17,5 miljoonaa euroa vuosittain.
Experts in regions and the central administration has drawn up the Kaste Programme in cooperation. 
Alueiden ja keskushallinnon asiantuntijat ovat laatineet Kaste-ohjelman yhteistyönä.
A new service structure and more effective primary services 
Uusi palvelu- rakenne ja tehokkaammat peruspalvelut
Information and data systems in support of clients and professionals 
Tieto ja tietojärjestelmät asiakkaiden ja ammattilaisten tueksi
Competitiveness and well-being through responsible transport 
Kilpailukykyä ja hyvinvointia vastuullisella liikenteellä
Government transport policy report to Parliament 2012 
Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle 2012
Appendix 1: 
Liite 1:
Transport network development programme 2012–2015, project descriptions 
Liikenneverkon kehittämisohjelma vuosille 2012–2015, hankekuvaukset
Transport network development programme 2016–2022, planning targets 
Liikenneverkon kehittämisohjelma 2016–2022, suunnittelukohteet
Background to the drafting of transport policy 
Lähtökohtia liikennepolitiikan valmisteluun
The transport system consists of transport infrastructure, means of transport, transport services, people who are travelling and goods that are being transported, as well as the associated services, information, statutes and organisations. 
Liikennejärjestelmä koostuu liikenneinfrastruktuurista, liikennevälineistä, liikennepalveluista, liikenteessä olevista ihmisistä ja kuljetettavista tavaroista sekä näihin liittyvistä palveluista, tiedosta, säädöksistä ja organisaatioista.
Transport policy refers to action pertaining to all these aspects of the transport system. 
Liikennepolitiikalla tarkoitetaan kaikkia edellä mainittuihin liikennejärjestelmän osatekijöihin kohdistuvia toimia.
Transport policy and the transport system are closely connected with other activities in society, especially with the operating conditions of business, the economy and employment as well as regional development. 
Liikennepolitiikka ja liikennejärjestelmä kytkeytyvät tiiviisti yhteiskunnan muihin toimintoihin, erityisesti elinkeinoelämän toimintaedellytyksiin, talouteen ja työllisyyteen sekä alueiden kehittämiseen.
Transport policy contributes to ensuring smooth and safe travel and transport to meet the needs of business and citizens. 
Liikennepolitiikan avulla turvataan sujuvat ja turvalliset matkat ja kuljetukset elinkeinoelämän ja asukkaiden tarpeiden mukaisesti.
A good transport infrastructure and a well-functioning transport system are an important aspect of citizens’ everyday lives. 
Hyvä liikenneinfrastruktuuri ja liikennejärjestelmän toimivuus ovat tärkeitä väestön arkielämän kannalta.
Almost everyone takes daily trips to work or to school, for business or for pleasure – an average of three such journeys a day. 
Lähes kaikki kansalaiset tekevät päivittäin työ-, koulu-, asiointi- tai vapaa-ajan matkoja – keskimäärin kolme matkaa päivässä.
In urban regions, the quality of the transport infrastructure, the provision of high-quality public transport solutions and good traffic management are particularly important for ensuring smoother functioning of travel and transport chains. 
Kaupunkiseuduilla matkojen ja matkaketjujen toimivuutta parantavat etenkin liikenneväylien laatu, laadukkaat joukkoliikenteen ratkaisut ja liikenteen hallinta.
In sparsely populated regions, the most important factors affecting the convenience and safety of travel are the quality of the road infrastructure and transport services. 
Harvaan asutuilla seuduilla matkojen sujuvuuteen ja turvallisuuteen vaikuttaa eniten tie- ja liikenneolojen laatu.
Travel needs are influenced by changes in regional and urban structures and in the location of services. 
Muutokset alue- ja yhdyskuntarakenteessa ja palvelujen sijoittumisessa vaikuttavat ihmisten liikkumistarpeisiin.
Good traffic connections are also a key condition for regional development and one of the most important factors influencing the location and operating environment for companies. 
Hyvät liikenneyhteydet ovat myös alueiden kehittymisen keskeinen edellytys, ja yksi tärkeimmistä yritysten sijaintiin ja toimintaedellytyksiin vaikuttavista tekijöistä.
The transport system is a key competitive factor for Finland due to the country’s extensive area and long transport distances. 
Suomelle liikennejärjestelmä on keskeinen kilpailukykytekijä, koska maa on laaja ja kuljetusetäisyydet pitkiä.
Industrial and residential development is dispersed widely throughout the country, and the forest and metal industries, which transport large quantities of heavy products, have accounted for a high proportion of national production. 
Teollisuus ja asutus ovat sijoittuneet koko maahan ja paljon raskasta tavaraa kuljettavien metsä- ja metalliteollisuuden yritysten osuus tuotannon määrästä on ollut suuri.
In foreign trade transport, shipping plays a predominant role. 
Meritse kulkevan liikenteen rooli ulkomaankaupan kuljetuksissa on hallitseva.
The availability of an adequate service level on the main traffic connections is essential for the functioning of the entire transport system and for Finland’s competitiveness. 
Pääliikenneyhteyksien riittävä palvelutaso on koko liikennejärjestelmän toimivuuden ja maan kilpailukyvyn kannalta olennaista.
Safety, smooth running and reliability of transport and seamless operation throughout the entire travel and logistics chain are vital service level factors, both in goods transport and in passenger services. 
Liikenteen turvallisuus, sujuvuus ja toimintavarmuus sekä matka- ja logistiikkaketjujen saumattomuus ovat keskeisiä palvelutasotekijöitä niin tavara- kuin henkilöliikenteessäkin.
Transport is also a service industry, whose task is to move people and goods, thus creating added value for people’s lives, for business and for the entire national economy. 
Liikenne on myös palveluelinkeino, jonka tehtävä on kuljettaa ihmisiä ja tavaroita paikasta toiseen ja siten luoda lisäarvoa ihmisten elämälle, elinkeinoelämälle ja kansantaloudelle kokonaisuudessaan.
The role of transport will be increasingly important in a global world where production is specialising, interdependency between the continents is increasing and thus the needs for communication, networking and transport are growing. 
Liikenteen rooli korostuu entisestään globaalissa maailmassa, jossa tuotannossa tapahtuu erikoistumista, mannerten välinen riippuvuus toisistaan kasvaa ja sitä kautta yhteydenpito, verkottuminen ja kuljetustarpeet lisääntyvät.
Transport accounts for over 7 per cent of Finland’s GNP. 
Liikenteen osuus bruttokansantuotteesta on yli 7 prosenttia.
More than 5 per cent of the employed work in the transport sector. 
Liikenteen toimialalla työskentelee yli 5 prosenttia työllisistä.
There are 23,000 transport companies operating in Finland, and they employ 130,000 people in total. 
Suomessa toimii 23 000 liikenneyritystä, jotka työllistävät yhteensä 130 000 henkilöä.
Transport also creates jobs indirectly, for example in the civil engineering sector and the technology industry. 
Lisäksi liikenne luo välillisesti työpaikkoja mm. maa- ja vesirakennusalalle ja teknologiateollisuuteen.
In the civil engineering sector, the building and maintenance of the state-funded transport infrastructure provides a significant number of jobs. 
Maa- ja vesirakennusalalla valtion liikenneinfrastruktuurin rakentamisella ja kunnossapidolla on merkittävä työllistävä vaikutus.
An investment of one million Euros provides work for an average of 17 people for a year. 
Miljoonan euron panostus luo vuodeksi työtä keskimäärin 17 henkilölle.
Building the transport infrastructure is a domestic market activity: 
Liikenneinfrastruktuurin rakentaminen on kotimarkkinatoimintaa:
of every euro spent, 0.75 cents remain in Finland. 
jokaisesta eurosta jää 0,75 senttiä kotimaahan.
Transport investments have been successfully used as an instrument of economic recovery, especially during the previous recession. 
Liikenneinvestointeja on käytetty onnistuneesti talouden elvyttämisessä etenkin edellisen taantuman aikana.
The transport system is the nation’s arterial system. 
Liikennejärjestelmä on valtakunnan verisuonisto.
Above all, the transport infrastructure and services provide leverage for the key activities of society – study, housing, work and production – and are the driving force behind economic growth. 
Liikenneinfrastruktuuri ja -palvelut ovat ennen kaikkea yhteiskunnan keskeisten toimintojen – opiskelun, asumisen, työssäkäynnin ja tuotannon – mahdollistaja ja talouskasvun vipuvarsi.
Some 3 per cent of the Budget is spent on developing and maintaining the transport system, while the indirect effects of the system on society’s expenditure are multiple compared to the costs of funding of the transport system. 
Liikennejärjestelmän kehittämiseen ja ylläpitoon käytetään noin 3 prosenttia valtion budjetista, mutta liikennejärjestelmän välillinen vaikutus yhteiskunnassa syntyviin kustannuksiin on moninkertainen verrattuna liikennejärjestelmän rahoitukseen.
The transport system cannot be planned as a separate component, as its implementation requires multi-sectoral cooperation across administrative boundaries. 
Liikennejärjestelmää ei voi suunnitella irrallisena osana, vaan sen toteuttaminen on monialaista ja poikkihallinnollista yhteistyötä.
When planning the transport system, we must thus also take into account its impacts on the development of the national economy and public health. 
Liikennejärjestelmän suunnittelussa täytyy poikkihallinnollisesti huomioida myös liikennejärjestelmän vaikutus muun muassa kansantalouden ja terveyden kehittymisen näkökulmasta.
For Finland the European Union is part of the internal market, and thus the orientation of European transport policy also has a significant impact on national policies and legislation. 
Suomelle Euroopan Unioni on sisämarkkina-aluetta ja unionin liikennepolitiikan suunnalla on merkittävä vaikutus myös kansalliseen politiikkaan ja lainsäädäntöön.
In March 2011, the European Commission published its White Paper on the future of transport policy entitled “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”. 
Euroopan komissio julkaisi maaliskuussa 2011 liikennepolitiikan tulevaisuutta koskevan valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”.
The White Paper comprises the transport section of the European Strategy for Growth and Jobs (Europe 2020 Strategy). 
Valkoinen kirja toimii Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategian (Eurooppa 2020 strategia) liikennettä koskevana osuutena.
It outlines the Commission’s long-term vision up till 2050 and the most important actions required to realise the vision. 
Valkoinen kirja linjaa komission pitkän aikavälin vision vuoteen 2050 saakka ja tärkeimmät toimet sen saavuttamiseksi.
A general objective is to reduce transport emissions by 60 per cent from the 1990 levels by 2050. 
Kokoavana tavoitteena on liikenteen päästöjen vähentäminen 60 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä.
Preparation of the report 
Selonteon valmistelu
Prime Minister Katainen’s Government Programme states: “The transport policy report, to be prepared by a broad-based strategic ministerial working group, will outline strategic goals extending beyond this parliamentary term as a foundation of future project entities and key national transport networks. 
Kataisen hallituksen hallitusohjelmassa todettiin, että ”Liikennepoliittisella selonteolla – joka laaditaan laaja-alaisella strategisella ministerityöryhmällä – linjataan yli vaalikauden ulottuvat strategiset tavoitteet tulevien hankekokonaisuuksien pohjaksi ja valtakunnan keskeisten liikenneverkkojen kehittämiseksi.
In this work, it must be ensured that the land use, housing, transport, service structure and sustainable development perspectives are taken into account, as well as the prerequisites of economic and regional development. 
Tässä työssä on muun muassa varmistettava maankäytön, asumisen, liikenteen, palvelurakenteiden ja kestävän kehityksen huomioon ottaminen ja elinkeino- ja aluekehityksen edellytykset.
At the same time, the transport system needs related to travel-to-work areas and crossing municipal and provincial boundaries will be taken into consideration.” 
Samalla otetaan huomioon työssäkäyntialueita koskevat kunta- ja maakuntarajat ylittävät liikennejärjestelmätarpeet.”
The Government Programme further states: 
Hallitusohjelmassa todettiin edelleen:
"The Government will submit a government report to outline medium-term transport policy projects and reserve funding for the projects mentioned in the report.” 
”Hallitus linjaa valtioneuvoston selonteolla liikennepolitiikan keskipitkän aikavälin hankkeet ja varaa siinä mainituille hankkeille rahoituksen.”
The report was prepared under the leadership of the Government's Ministerial Working Group on Transport and Communications Policy chaired by Minister of Transport Merja Kyllönen. 
Selonteon valmistelua ohjasi hallituksen liikenne- ja viestintäpoliittinen ministerityöryhmä liikenneministeri Merja Kyllösen johdolla.
The members of the Ministerial Working Group were Minister of Housing and Communications Krista Kiuru, Minister of Economic Affairs Jyri Häkämies, Minister of Agriculture and Forestry Jari Koskinen, Minister of Education and Science Jukka Gustafsson, Minister of the Environment Ville Niinistö, Minister of Defence Stefan Wallin and Minister of the Interior Päivi Räsänen. 
Ministerityöryhmän jäseninä olivat asunto- ja viestintäministeri Krista Kiuru, elinkeinoministeri Jyri Häkämies, maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen, opetusministeri Jukka Gustafsson, ympäristöministeri Ville Niinistö, puolustusministeri Stefan Wallin ja sisäasianministeri Päivi Räsänen.