natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The global market for pay-television content is growing in terms of net sales and continues to grow at a slightly faster pace than does income from television advertising. 
Television maksusisältöjen maailmanlaajuinen markkina on liikevaihtotarkastelussa kasvanut ja kasvaa hieman television mainostuottoja nopeammin.
In 2007, income from pay television exceeded that from advertising. 
Maksutuotot ylittivät mainostuotot vuonna 2007.
Pay-television income in 2010 was estimated to be EUR 150 billion – roughly 54 per cent of the total volume of the television industry. 
Vuonna 2010 maksutuotoiksi arvioitiin 150 miljardia euroa eli noin 54 prosenttia televisioalan kokonaisvolyymistä.
In Finland, pay-television volumes have grown steadily, while the number of households with pay television stabilised in 2007–2010, reaching just over 25 per cent. 
Suomessa maksutelevision volyymi on kasvanut tasaisesti, maksutelevisiotalouksien määrä sen sijaan vakiintui 2007–2010 hieman yli 25 prosentin tasolle.
In 2011, the number of households subscribing to pay television grew to 32 per cent of all television-equipped households. 
Vuonna 2011 maksutelevisiota tilaavien kotitalouksien määrä nousi 32 prosenttiin televisiotalouksista.
The penetration of pay television in Finland remains considerably below the levels of Sweden and Norway, for example, where nearly two thirds of households subscribed to pay television in 2010. 
Maksutelevision levinneisyys Suomessa on kuitenkin yhä huomattavasti matalampi kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa, joissa maksutelevisio oli lähes kahdessa kolmesta kotitaloudesta vuonna 2010.
Forecasts state that a significant proportion of the content that is interesting to the general public will, in various ways, move to the domain of pay television. 
Tulevina vuosina ennakoidaan kuitenkin uutta maksutelevision kasvukautta, koska nykyisillä liiketoimintamalleilla ei pystytä enää rahoittamaan television vaatimaa toimintaa sisältökulutuksen ja mainosmarkkinan fragmentoituessa. Merkittävän osan kiinnostavasta sisällöstä ennustetaan siirtyvän maksulliseksi eri tavoin.
For example, some of the 2012 Ice Hockey World Championships games could only be viewed on pay-television channels. 
Esimerkiksi osa vuoden 2012 jääkiekon MM-kilpailujen otteluista nähdään vain maksullisilla kanavilla.
The future will see television content become subject to fees also in various other ways than through the growth of pay-television services as we know them. 
Tulevaisuudessa televisiosisältöjen maksullisuus tulee varmasti ilmenemään monilla eri tavoilla, ei siis vain nykyisenkaltaisen maksutelevisiotoiminnan kasvuna.
The Government decree (199/2007) addressing the broadcasting of events of major importance to society, which identifies the important sporting events that are to be broadcast via free-to-air television operations, is likely to be of great importance also in the future. 
Yhteiskunnallisesti merkittävien tapahtumien televisioinnista annetun valtioneuvoston asetuksen (199/2007), jossa säädetään vapaasti vastaanotettavassa televisiotoiminnassa lähetettävistä merkittävistä urheilutapahtumista, merkitys tullee vastaisuudessakin olemaan suuri.
Precise information on the market shares of pay-television service-providers is not available, but according to Finnpanel Oy’s 2011 survey, ‘TV Households in Finland’, MTV3 MAX, for example, is available to 342,000 pay-television-using households, Nelonen Pro 1 to 179,000 households, and Canal+ Sport to 97,000 households. 
Maksutelevisiotoimijoiden markkinaosuuksista ei ole saatavilla tarkkaa tietoa, mutta Finnpanel Oy:n TV Taloudet Suomessa 2011 tietojen mukaan esimerkiksi MTV3 MAXin näkee maksutelevisiotalouksista 342 000 taloutta, Nelonen Pro 1:n näkee 179 000 taloutta ja Canal+Sportin näkee 97 000 taloutta.
The graph below illustrates the proliferation of pay television in Finland in 1998–2011. 
Alla olevassa kuvassa kuvataan maksutelevision yleistymistä Suomessa vuosina 1998 – 2011.
In 2011, roughly 680,000 households subscribed to pay television. 
Vuonna 2011 maksutelevisio oli noin 680 000 taloudessa.
Proliferation of pay television in 1998–2011 (source: Finnpanel, TV Households in Finland). 
Maksutelevision yleistyminen vuosina 1998 - 2011 (Lähde: Finnpanel, TV-taloudet Suomessa)
Growth in internet network capacity has introduced television services provided to the market by telecommunications operators . 
Internetverkkojen kapasiteetin kasvu on tuonut markkinoille teleoperaattorien televisiopalveluita.
T hese services, based on television broadcasting via telecommunications operators’ internet networks, are often linked to the recipient having an internet subscription from the same operator. 
Nämä palvelut ovat perustuneet teleoperaattorien internet-verkoissa lähetettäviin televisiolähetyksiin ja niiden vastaanotto on usein sidoksissa internet-yhteyden hankintaan samalta operaattorilta.
Recently, operator-independent OTT television services provided over the open internet have entered the market. 
Viime aikoina markkinoille on tullut myös avoimessa internetissä toimivia, teleoperaattoreista riippumattomia televisiopalveluita, OTT-televisiopalveluita (Over-the-Top).
Many of them provide video-on-demand services. 
Näistä monet tarjoavat tilausohjelmapalveluita.
Internet-based distribution has enabled on-demand viewing, independent of transmission times. 
Internetjakelu on tehnyt mahdolliseksi lähetysajoista riippumattoman on-demand-katselun.
The financial volume of this group is still small. 
Taloudelliselta volyymiltään tämä ryhmä on vielä pieni.
Activities are described in more detail in the table below. 
Toimijoiden toimintaa kuvataan tarkemmin seuraavassa taulukossa.
Pay-television activities 
Mitä tekevät maksu-tv-toiminnassa
Cable and satellite operators 
Kaapeli- ja satelliittioperaattorit
Provision of paid content as a supplementary service alongside cable or satellite distribution 
Tarjoavat maksusisältöjä lisäpalveluna kaapeli- tai satelliittijakelun ohella
Mostly regional operations (cable) or international operations (satellite) 
Toimivat yleensä alueellisesti (kaapeli) tai useamman maan alueella (satelliitti).
Cable operators in cable networks, ViaSat and Canal Digital in satellite distribution 
Kaapeliverkossa kaapelioperaattorit; satelliittijakelussa Viasat ja Canal Digital
Telecommunications operators 
Teleoperaattorit
Paid content in connection with their internet connection services 
Tarjoavat maksusisältöjä osana internet-yhteyspalveluiden tarjontaansa
Television service supply usually packaged with an internet connection 
Tv-tarjonta paketoidaan yleensä osaksi internet-yhteyttä.
Elisa Viihde, Sonera KotiTV 
Elisa Viihde, Sonera KotiTV
Pay-television card companies 
Maksukorttiyhtiöt
Provision of paid content, typically for terrestrial distribution 
Tarjoavat maksusisältöjä yleensä maanpäälliseen jakeluun
PlusTV and DNA 
PlusTV ja DNA
OTT and internet video service providers 
OTT-tarjoajat ja internetin videovuokraamot
O perator-independent provision of content over the internet 
Tarjoavat sisältöjä avoimen internetin yli operaattoreista riippumattomasti
International operators’ entry to the market, service based on either streaming or download, service use that often requires technical competence 
Myös kansainvälisiä toimijoita tulossa. Tarjonta joko streaming- tai download-pohjaista. Palveluiden käyttö vaatii usein teknistä osaamista.
Maxinetti, TV Kaista, iTunes, BBC Worldwide iPlayer (iPad version), Netflix 
Maxinetti, TV Kaista, iTunes, BBC Worldwiden iPlayerin iPad-versio, Netflix
Pay-television operators. 
Maksutelevision toimijat
Many of the paid-content services available are hybrid services, in which linear channels are received via broadcasting technology and on-demand services over the internet. 
Monet tarjolla olevista maksusisältöpalveluista ovat hybridipalveluita, joissa lineaariset kanavat otetaan vastaan broadcast-tekniikalla ja tilausohjelmapalvelut internetin yli.
Pay-television companies may provide several kinds of services: ViaSat, for example, provides the internet-based ViaSat Play service alongside satellite pay-television services. 
Maksutelevisioyhtiöillä voi olla erilaista tarjontaa, esimerkiksi Viasat tarjoaa satelliittimaksutelevision lisäksi internet-pohjaista Viasat Play–palvelua.
The most commonplace solution for receiving pay-television programmes has been a television set with a digital adapter equipped with a card reader. 
Maksutelevision käytön yleisin laiteratkaisu on ollut televisio ja siihen kytketty maksukorttilukijalla varustettu digisovitin.
Scrambled pay-television broadcasts are decoded with the card. 
Salattuna lähetettävä maksutelevisiolähetys avataan maksukortin avulla.
Pay-television operations are expected to continue to grow. 
Maksutelevisiotoiminnan voidaan olettaa laajenevan edelleen.
Current developme nts in television operator revenue and expenses drive operators in the industry to seek growth in the various forms of pay television. 
Televisiotoiminnan nykyinen tulovirtojen ja kulujen kehitys ajaa alan toimijoita hakemaan kasvua maksutelevision eri muodoista.
Television change factors 
Television muutostekijöitä
Over the last 10 years, television and video content provision in Finland has grown significantly both in traditional television and over the internet. 
Televisio- ja videosisältöjen tarjonta on kasvanut Suomessa merkittävästi viimeisen kymmenen vuoden aikana sekä perinteisessä televisiossa että internetissä.
This has been made possible by growth in the number of channels brought about by digitisation, and, in particular, the strong growth of internet content. 
Tähän on vaikuttanut sekä television digitalisoitumisen ansiosta tapahtunut televisiokanavien määrän kasvu että erityisesti internetin sisältötarjonnan voimakas kasvu.
Irrespective of the growing volumes of content available over the internet, traditional television formats still control cash flows in the market as well as content production, distribution, and consumption. 
Internetin sisältötarjonnan kasvusta huolimatta television perinteiset muodot hallitsevat yhä markkinoiden rahavirtoja sekä sisältöjen tuotantoa, jakelua ja kulutusta.
Nevertheless, the content offering that has been built up alongside traditional formats does raise big questions about the future of the television market. 
Perinteisten muotojen rinnalle syntynyt sisältötarjonta aiheuttaa kuitenkin suuria kysymysmerkkejä televisiomarkkinoiden tulevaisuudelle.
In addition to the growing content offering, major change factors for television include the increasing number of television-industry operators, changes in distribution channels, creation of new services and user interfaces, equipment diversification, and – as a consequence of the above – changes in people’s viewing habits. 
Merkittävimpiä television muutostekijöitä ovat sisältötarjonnan kasvun ohella televisiotoimijoiden määrän kasvu, jakelukanavien muutos, uusien palveluiden ja käyttöliittymien syntyminen, laiteympäristön monipuolistuminen sekä näiden seurauksena tapahtuva katselutottumusten muutos.
When these factors are actualised on a large scale, they will have a significant impact on the television user experience and business models. 
Laajamittaisesti toteutuessaan nämä vaikuttavat merkittävästi television käyttökokemukseen ja liiketoimintamalleihin.
With equipment renewal and developments in user interfaces, television use may evolve into a more personal experience as user interfaces enable tailored content provision. 
Laitekannan uusiutuessa ja käyttöliittymien kehittyessä television käyttö saattaa kehittyä esimerkiksi aikaisempaa henkilökohtaisemmaksi käyttöliittymien mahdollistaessa personoidun sisältötarjonnan.
Television viewing may then branch out from the living room as content is viewed from various interactive screens in several places in the household . 
Tällöin saattaa myös televisiokatselun olohuonekeskeisyys muuttua ja sisältöjä katsotaan erilaisilta interaktiivisilta näytöiltä eri tiloissa.
Industry operators are more heterogeneous than before, which is a significant change in terms of business activities. 
Liiketoiminnan kannalta merkittävä muutos on aikaisempaa epäyhtenäisempi toimijakenttä.
Instead of a few operators and channels, today witnesses availability of a wide range of channels and services. 
Muutaman toimijan ja kanavan sijaan tarjolla on nykyään suuri määrä kanavia ja palveluita.
Television’s traditional value chain, in which only television channels have a direct customer relationship with viewers, is transforming such that all parties in the value chain work towards being in direct contact with the end customers. 
Lisäksi television perinteinen arvoketjumalli, jossa vain televisiokanavilla on suora asiakassuhde katsojiin, on muutoksessa ja lähestulkoon kaikki arvoketjun jäsenet pyrkivät suoraan kontaktiin loppuasiakkaiden kanssa.
In addition to traditional television distributors, television content and services are provided on the internet by telecommunications operators, equipment-manufacturers, television network operators, and various small companies. 
Internetin televisiosisältöjä ja palveluita tarjoavat perinteisten televisiojakelijoiden lisäksi teleoperaattorit, laitevalmistajat, television verkko-operaattorit sekä useat pienet yritykset.
Moreover, global internet operators such as Apple and Google have their own content and service supply. 
Lisäksi globaaleilla internettoimijoilla, kuten Applella ja Googlella on oma tarjontansa.
Various video services are also, at least to some extent, in competition with the above-mentioned operators and may also develop more in the direction of traditional television content distribution. 
Myös erilaiset videopalvelut ovat ainakin osittain edellä mainittujen kanssa kilpailevia ja saattavat myös kehittyä enemmän perinteisten televisiosisältöjen jakelun suuntaan.
With Netflix and HBO Nordic entering the Finnish market (the latter one expanding the HBO online video service not only to Finland but also to other Nordic countries), competition between traditional pay-TV companies will increase. 
Suomen markkinoille saapuvien Netflixin ja HBO Nordicin, joista viimeksi mainittu laajentaa HBO:n verkkovideopalvelunsa Suomen lisäksi muihin Pohjoismaihin, myötä kilpailu lisääntyy Suomessakin perinteisten maksutelevisiopalvelua tarjoavien yritysten kesken.
This will benefit the viewers, in particular, as they will have more choice in terms of watching films and serials. 
Tästä hyötyvät erityisesti katsojat, joille tarjotaan entistä enemmän vaihtoehtoja muun muassa elokuvien ja sarjaohjelmien katsomiseen.
Even though linear television continues to reach a majority of the population and its daily viewing times have grown, television viewing habits have changed over the past few years. 
Myös television käyttötottumukset ovat muuttuneet viime vuosina, vaikka perinteinen lineaarinen televisio tavoittaa yhä valtaosan väestöstä ja television keskimääräinen päivittäinen katseluaika on kasvanut.
According to Finnpanel, for example, more than one in four households viewed television programmes with a computer in November 2010. At the same time, according to a survey by Statistics Finland, 16 per cent of 16–74-year-old Finns viewed or downloaded films with a computer or other equipment. 
Esimerkiksi Finnpanel Oy:n ilmoittamien tietojen mukaan yli joka neljännessä kotitaloudessa katsottiin televisio-ohjelmia tietokoneelta marraskuussa 2010. Samanaikaisesti 16 prosenttia 16 – 74-vuotiaista suomalaisista katseli tai latasi elokuvia tietokoneelle tai muulle laitteelle tilastokeskuksen kyselytutkimuksen mukaan.
The information from Finnpanel Oy and Statistics Finland indicates that a significant percentage of Finns use the internet for retrieving and viewing of content. 
Finnpanel Oy:n ja Tilastokeskuksen tiedot osoittavat merkittävän osuuden suomalaisista käyttävän internetiä sisältöjen hakemiseen ja katsomiseen.
Television content can be received and viewed with ever more varied equipment and user interfaces. 
Televisiosisältöjä voidaan vastaanottaa ja katsella jatkuvasti kasvavalla valikoimalla erilaisia laitteita ja käyttöliittymiä.
New equipment used for viewing television content or as a television remote control, for example, includes tablet devices, smartphones, and television sets with an internet connection. 
Keskeisiä uusia televisiosisältöjen seuraamiseen käytettäviä tai esimerkiksi television kaukosäätimenä toimivia laitteita ovat tablet-laitteet, älypuhelimet ja internetyhteydellä varustetut televisiot.
Game consoles too are used for viewing of television content. 
Lisäksi myös pelikonsoleita käytetään televisiosisältöjen seuraamisessa.
From the perspective of the service-user, options and choices are becoming more versatile. 
Palveluiden käyttäjän kannalta vaihtoehdot ja mahdollisuudet siis monipuolistuvat.
At the same time, there are challenges from the service-developer's point of view. 
Samalla palveluiden kehittäjän kannalta tilanne näyttää haastavalta.
Already, there is a huge selection of equipment and device features on the market, with no foreseeable clarification of the overall situation. 
Eri laitteiden sekä niiden ominaisuuksien kirjo on jo nyt valtava eikä näköpiirissä ole tilanteen selkeytymistä.
Creating separate solutions for each piece of equipment and screen size requires resources and effort, but there is no guarantee the effort will ever pay off. 
Jokaiselle laitteelle ja näyttöruudun koolle kehitettävien erillisratkaisujen tekeminen vaatii resursseja ja panostuksia, joiden takaisinmaksu näyttää epävarmalta.
This is why solutions implemented with browsers are a strong option when the goal is to reach users in large numbers. 
Tämän johdosta suuria käyttäjämääriä tavoiteltaessa nousevat selaimeen toteutettavat ratkaisut vahvaksi vaihtoehdoksi.
G-I-D-E (Growth, Innovation, Digital services and Evolution), an intelligent strategy for communications drafted at the Ministry of Transport and Communications, takes into account the changes taking place in the media field. The strategy aims at promoting cooperation between media students and the television business to ensure that the changing needs of market operators are better understood in content production. 
Liikenne- ja viestintäministeriön viestinnän älystrategiassa eli KIDEssä (Kasvu, Innovaatiot, Digipalvelut ja Evoluutio) on myös huomioitu median muutos esimerkiksi edistämällä media-alan opiskelijoiden ja televisiotoimialan edustajien yhteistyötä muun muassa markkinatoimijoiden muuttuvien tarpeiden ymmärtämiseksi sisällöntuotannossa.
Radio 
Radio
Radio industry 
Radiotoimiala
Finland's radio industry consists of YLE's regional and nationwide public-service channels, alongside commercial regional and national radio stations. 
Suomen radiotoiminta muodostuu Yleisradio Oy:n julkisen palvelun alueellisesta ja valtakunnallisesta radiotarjonnasta sekä kaupallisesta paikallisesta ja valtakunnallisesta radiotarjonnasta.
Five nationwide radio networks are reserved for YLE. 
Yleisradio Oy:n käyttöön on varattu viisi valtakunnallista radioverkkoa.
Commercial radio operations use 12 nationwide and 55 regional or local frequency bands. 
Kaupallisen radiotoiminnan käytössä on 12 valtakunnallista ja 55 alueellista ja paikallista taajuuskokonaisuutta.
For the licence term that began at the start of 2012, commercial radio licences were granted to four networks with more than 80 per cent coverage of the population, five networks with coverage of 55–80 per cent, one with coverage of 25 per cent, and two so-called urban networks. 
Vuoden 2012 alusta alkaneelle uudelle toimilupakaudelle on kaupallisille radioille myönnetty toimilupia neljälle väestöpeitoltaan yli 80 prosenttia olevalle verkolle sekä viidelle peitoltaan 55 – 80 prosenttia olevalle verkolle, yhdelle 25 prosenttia peitoltaan olevalle verkolle sekä kahdelle ns. kaupunkiverkolle.
The licences are valid until the end of 2019. 
Toimiluvat ovat voimassa vuoden 2019 loppuun.
The permanent licence system is complemented by short-term use of radio frequencies with which operations are allowed under a short-term licence granted by the Finnish Communications Regulatory Authority (FICORA). 
Vakinaisten toimilupien järjestelmää täydentävät lyhytaikaisen radiotoiminnan taajuudet, joilla toimintaa saa harjoittaa Viestintäviraston myöntämien lyhytaikaisten toimilupien nojalla.
On average, Finns can listen to 20 analogue radio stations, but the number varies greatly with the listener’s place of residence. 
Suomalaisilla on mahdollisuus kuunnella keskimäärin 20 analogista radiokanavaa asuinpaikallaan, mutta määrä vaihtelee suuresti asuinpaikasta riippuen.
Local radio stations have the important task of disseminating information on local issues. 
Paikallisradioilla on tärkeä tehtävä paikallisena tiedonvälittäjänä.
Operations are typically small-scale. 
Toiminta on tyypillisesti pienyrittäjätoimintaa.
Finns listen to the radio for, on average, more than three hours a day. 
Suomalaiset kuuntelevat radiota keskimäärin yli 3 tuntia päivässä.
With radio too, hours increase with age: over-55-year-olds listen to the radio for over four hours a day, whereas the 9–14-year-olds listen for only one hour. 
Radionkin osalta sen parissa käytetty aika nousee yleisön iän mukaan; yli 55-vuotiaat kuuntelevat radiota yli neljä tuntia päivässä ja 9–14-vuotiaat vain tunnin.
Of the 15–24 age group, up to 40 per cent listen to the radio at least monthly via the internet. 
15–24-vuotiaista peräti 40 prosenttia kuuntelee kuukausittain radiota internetin välityksellä.
Radio is most commonly listened to in the mornings and during the working day. 
Radion kuuntelu ajoittuu yleensä aamuun ja työpäivään.
Radio reaches nearly 80 per cent of Finns daily. 
Radio tavoittaa päivittäin hieman alle 80 prosenttia suomalaisista.
In 2010, YLE transmitted almost 150 hours of daily programming on its nationwide stations. 
Yleisradio Oy lähetti vuonna 2010 valtakunnallisilla kanavillaan ohjelmia yhteensä lähes 150 tuntia päivässä.
YLE’s domestic regional programming amounted to 125 hours a day. 
Yleisradio Oy:n kotimaisten aluelähetysten tarjonta oli 125 tuntia.
Most private radio stations operate around the clock. 
Yksityisistä radioasemista valtaosa toimii ympärivuorokautisesti.
Combined, they transmit 1,350 hours of programming daily. 
Yhteenlaskettuna ne lähettävät päivittäin ohjelmaa yhteensä noin 1 350 tuntia.
Financial aspects of the radio industry 
Radiotoimialan talous
As an industry, commercial radio is small. 
Kaupallinen radiotoiminta on toimialana pieni.
In 2010, its share of the total mass-communication market was 1.3 per cent. 
Sen osuus vuonna 2010 oli 1,3 prosenttia joukkoviestinnän kokonaismarkkinoista.
However, the value of private radio operations increased from EUR 40 million to EUR 57 million in 2000–2011, with 75 per cent of net sales consisting of nationwide advertising sales, and the remaining 25 per cent of local sales. 
Yksityisen radiotoimialan arvo on kuitenkin kasvanut aikavälillä 2000–2011 40 miljoonasta eurosta 57 miljoonaan euroon. Liikevaihdosta 75 prosenttia kertyi valtakunnallisesta mainosmyynnistä ja loput 25 prosenttia paikallisesta.
Radio’s share of media advertising was approximately four per cent. 
Mediamainonnasta radion osuus oli noin neljä prosenttia.
Approximately 95 per cent of the income of commercial radio is generated by advertising. 
Kaupallisten radioiden tuloista noin 95 prosenttia tulee mainonnasta.
In 2010, the advertising income of radio stations amounted to EUR 52 million. 
Vuonna 2010 radioiden mainostulot olivat 52 miljoonaa euroa.
In the 2000s, growth of the radio industry has mainly involved large nationwide or semi-national radio networks. 
Radiomarkkinan kasvu on 2000-luvulla keskittynyt lähinnä suuriin valtakunnallisiin tai osavaltakunnallisiin ketjuradioihin.
In recent years, nationwide radio stations have been the engine of the industry, attracting the interest of advertisers and increasing the credibility of the radio industry as a whole. 
Valtakunnalliset radiokanavat ovat toimineet viime vuosina toimialan vetureina ja lisänneet mainostajien silmissä kiinnostusta ja uskottavuutta koko radioalaa kohtaan.
Domestic programme production 
Kotimainen ohjelmatuotanto
Finnish content has always been important in the Finnish television programme supply. 
Suomen televisiotarjonnassa kotimaisella sisällöllä on ollut merkittävä asema.