natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This will be realised by launching an urban research think tank that brings research and development parties together. 
Tämä toteutetaan käynnistämällä tutkimusta ja kehittäjätahoja yhteen tuova kaupunkitutkimuksen think tank.
Moreover, rapidly initiated investigations will be used to influence the generation of new or significant openings, in terms of development, in research. 
Lisäksi vaikutetaan nopeasti käynnistettävillä selvityksillä kehittämistyön kannalta uusien tai tärkeiden avausten syntymiseen tutkimuksessa.
The creation of cities’ own urban research programmes or projects that increase interaction between developers and research will be promoted. 
Kehittäjien ja tutkimuksen välistä vuorovaikutusta lisäävien kaupunkien omien kaupunkitutkimusohjelmien tai –kokonaisuuksien laatimista edistetään.
The position of urban research as part of the strategies of universities and institutions of higher education and research programmes will be reinforced, while exerting an influence to ensure that targeted support of urban research is available. 
Vahvistetaan kaupunkitutkimuksen asemaa osana yliopistojen ja korkeakoulujen strategioita, osana tutkimusohjelmia ja vaikutetaan siihen, että myös kohdennettua tukea kaupunkitutkimukselle on saatavilla.
Action will be taken to promote the availability of municipality-level and more detailed urban data, the objective being free and open data. 
Kuntatasoisen ja sitä tarkemman kaupunkitiedon saatavuuteen vaikutetaan tavoitteena maksuton ja avoin tieto.
In addition, urban data generated at EU level will be utilised. 
Lisäksi hyödynnetään EU-tasolla tuotettua kaupunkitietoa.
Implementation and monitoring 
Toteuttaminen ja seuranta
An action plan should be implemented with funds included in national and EU development programmes, as well as other state budget funds, within the framework of approved central government finances and budgets and through co-operation between the state and cities. 
Toimenpideohjelmaa toteutetaan kansallisiin ja EU:n kehittämisohjelmiin sisältyvillä varoilla sekä muilla valtion talousarviomäärärahoilla valtiontalouden kehysten ja talousarvioiden puitteissa, yhteistyössä valtion ja kaupunkien kesken.
Urban policies will be promoted, their implementation monitored and measures coordinated under the Urban Policy Committee. 
Kaupunkipolitiikan linjauksia edistetään, toimeenpanoa seurataan ja toimenpiteitä koordinoidaan kaupunkipolitiikan yhteistyöryhmässä.
The Urban Policy Committee will report on the realisation of urban policy to the Ministerial Working Group for Public Administration and Regional Development. 
Yhteistyöryhmä raportoi kaupunkipolitiikan toteutumisesta hallinnon ja aluekehityksen ministerityöryhmälle.
In particular, the Urban Policy Committee will monitor the implementation of growth agreements, reporting on which will occur at the end of the electoral term. 
Yhteistyöryhmä seuraa erityisesti kasvusopimusten toteuttamista, josta raportoidaan hallituskauden lopussa.
Action Plan on External Economic Relations 
Taloudellisten ulkosuhteiden toimintaohjelma
Government resolution 16.5.2012 
Valtioneuvoston periaatepäätös 16.5.2012
1 Background 
1 Lähtökohdat
As stated in the Government Programme approved in June 2011, “Finland strives to influence international economic development to attain a stable and balanced development of the world economy and to promote Finland’s own commercial and economic interests. 
Kesäkuun 2011 hallitusohjelman mukaan ”Suomi pyrkii vaikuttamaan kansainväliseen talouskehitykseen tavoitteenaan maailmantalouden vakaa ja tasapainoinen kehitys sekä kauppa- ja talouspoliittisten etujemme edistäminen.
Implementation of the programme will support employment in Finland, particularly the internationalisation of small and medium-sized enterprises (SMEs).” 
Ohjelman toimeenpanolla tuetaan työllisyyskehitystä Suomessa ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kansainvälistymistä”.
On 22 August 2011, the Government appointed an expert working group to support the preparation of the action plan and to put forward proposals addressing its scope. 
Hallitus asetti 22.8.2011 asiantuntijatyöryhmän tukemaan toimintaohjelman valmistelua sekä tekemään ohjelman toimialaan liittyviä ehdotuksia.
The working group was chaired by Matti Alahuhta, President and CEO of Kone Corporation, and it extensively examined the Finnish system of promoting exports and internationalisation and consulted organisations active in the field and their customer groups. 
Kone Oyj:n toimitusjohtaja Matti Alahuhdan puheenjohdolla toiminut työryhmä perehtyi laaja-alaisesti Suomen viennin ja kansainvälistymisen edistämistä (VKE) koskevaan järjestelmään sekä kuuli alan organisaatioita ja näiden asiakasryhmiä.
Peer countries and their experiences were used as a source of ideas. 
Vertaismaiden kokemuksista etsittiin ideoita.
The working group presented its final report on 19 January 2012. 
Työryhmä luovutti raporttinsa 19.1.2012.
The working group’s key conclusion is that the effective promotion of Finland’s external economic relations calls for reform of the current model. 
Työryhmän keskeinen johtopäätös oli, että Suomen taloudellisten ulkosuhteiden tehokas edistäminen edellyttää nykyisen toimintamallin uudistamista.
The economic operating environment has fundamentally changed since the basic structures were created for the promotion of exports and internationalisation. 
Taloudellinen toimintaympäristö on muuttunut oleellisesti sen jälkeen, kun VKE-toiminnan perusrakenteet luotiin.
The system must be able to promote more comprehensively all activities that increase added value in Finland, thereby creating jobs and well-being in the country. 
Järjestelmän on pystyttävä edistämään entistä laaja-alaisemmin kaikkea toimintaa, joka kasvattaa arvonlisää Suomessa ja tuo tätä kautta työtä ja hyvinvointia Suomeen.
Activities also require a more strategic and longer-term approach. 
Toiminnan on myös oltava nykyistä strategisempaa ja pitkäjänteisempää.
In a changing environment, the system has to be able to foresee changes in the operating environment and the opportunities they present. 
Muuttuvassa tilanteessa järjestelmän on kyettävä ennakoimaan toimintaympäristön muutoksia sekä niiden tarjoamia mahdollisuuksia.
The system must work in a consistent, customer-orientated manner to attain common goals. 
Koneiston on toimittava asiakaslähtöisesti ja yhtenäisesti, yhteisten tavoitteiden hyväksi.
The efforts for exerting influence in target markets must be more versatile than at present. 
Vaikuttamisen kohdemarkkinoilla on oltava entistä monipuolisempaa.
According to the report, the following six objectives must be met for the activities to be effective: 
Raportin mukaan tuloksellinen toiminta edellyttää kuuden tavoitteen toteutumista:
1) a strategic and long-term approach; 
1) strateginen ja pitkäjänteinen ote;
2) a system enabling cooperation; 
2) yhteistoimintaan pystyvä koneisto;
3) a customer-orientated approach; 
3) asiakaslähtöisyys;
4) ensuring a level playing field with international competitors; 
4) tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen suhteessa kilpailijamaihin;
5) ability to foresee changes and to map and utilise new opportunities; 
5) kyky muutosten ennakointiin, uusien mahdollisuuksien kartoittamiseen ja hyödyntämiseen;
6) extensive and effective exertion of influence. 
6) laaja ja tehokas vaikuttaminen.
In the final report, the working group recommended actions for attaining these goals. 
Työryhmä esitti loppuraportissaan suosituksia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
The proposed measures constitute a coherent ensemble with its various parts supporting one another. 
Ehdotetut toimenpiteet muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden, jonka eri osa-alueet tukevat toisiaan.
The core idea is a new network approach: “The external economic relations network: Team Finland”. 
Keskeisenä ajatuksena on uusi verkostomainen toimintamalli – ”Taloudellisten ulkosuhteiden verkosto – Team Finland”.
The action plan on external economic relations is based on these goals. Drafting of the action plan was a collaborative process between the Ministry for Foreign Affairs and the Ministry of Employment and the Economy and the key stakeholders were consulted during the process. 
Taloudellisten ulkosuhteiden toimintaohjelma on laadittu näiden tavoitteiden pohjalle yhteistyössä ulkoasiainministeriön ja työja elinkeinoministeriön kesken tärkeimpiä sidosryhmiä ohjelman laatimisprosessin aikana kuullen.
the changing operating environment from the Finnish perspective 
2 Toimintaympäristön muutos Suomen näkökulmasta
Developments in the global economy and changes in the operating environment that affect companies. 
Yritysten toimintaan vaikuttavat globaalitalouden kehityssuunnat ja toimintaympäristön muutos
There are three important developments affecting Finland’s position in the global economy: 
Suomen asemaan globaalitaloudessa vaikuttaa kolme tärkeää kehityssuuntaa:
the new global division of responsibilities, the shift of the economic focus towards the emerging economies, and changes in international business. 
uusi globaali tehtäväjako, talouden painopisteen siirtyminen kohti kehittyviä talouksia ja kansainvälisen yritystoiminnan muutos.
All these developments impact Finland and the competition faced by Finnish companies. 
Kaikki nämä suuntaukset vaikuttavat Suomen ja suomalaisyritysten kohtaamaan kilpailuun.
Emerging economies are further integrating into the rest of the world. 
Kehittyvien maiden taloudet integroituvat yhä tiiviimmin muuhun maailmaan.
In the business-to-business context, the countries have already developed from producers of goods to the world’s largest markets and are also rapidly becoming the world’s largest consumer markets and significant international investors. 
Maat ovat jo muuttuneet hyödykkeiden tuottajista maailman suurimmiksi markkinoiksi yritysten välisessä liiketoiminnassa ja ovat nopeasti nousemassa maailman suurimmiksi kuluttajamarkkinoiksi sekä merkittäviksi kansainvälisiksi investoijiksi.
As their human capital increases, emerging markets compete with traditional industrialised countries also in terms of innovation. 
Osaamispääoman kasvaessa kehittyvät taloudet kilpailevat perinteisten teollisuusmaiden kanssa myös innovaatiotoiminnassa.
The economic and debt crisis in Europe stems from long-term structural problems that take time to solve. 
Euroopan talous- ja velkakriisi pohjaa pitkäaikaisiin ja hitaasti korjautuviin rakenteellisiin ongelmiin.
Finland cannot build its growth solely on the European internal market but has to seek growth also from emerging countries outside the EU. 
Suomi ei voi rakentaa kasvuaan yksin Euroopan sisämarkkinoiden varaan, vaan kasvua on haettava myös EU:n ulkopuolisista kehittyvistä maista.
Asia, Russia, Latin America and Africa are growing in importance, and the relative importance of Europe and the United States is decreasing. 
Aasian, Venäjän, latinalaisen Amerikan ja Afrikan merkitys kasvaa, Euroopan ja Yhdysvaltojen suhteellinen merkitys laskee.
However, Europe’s significance as a large domestic market for Finnish SMEs will remain important. 
Euroopan merkitys erityisesti suomalaisten pk-yritysten laajana kotimarkkina-alueena säilyy silti tärkeänä.
In emerging markets, the state and businesses have a close-knit relationship and economic policy is implemented under state control. 
Kehittyvillä markkinoilla valtion ja yritysten välinen suhde on tiivis ja talouspolitiikkaa toteutetaan valtion ohjauksessa.
In such circumstances, maintaining a level playing field requires active measures to eliminate barriers to trade and to solve problems related to the regulatory environment. 
Näissä oloissa tasapuolisten kilpailuolosuhteiden ylläpitäminen edellyttää aktiivista toimintaa kaupan esteiden poistamiseksi ja sääntely-ympäristön ongelmien korjaamiseksi.
The pressure to resort to protectionism–which can also take the form of veiled economic nationalism based on domestic regulation–has increased and will remain a significant risk in the years to come. 
Paine protektionismiin – joka voi olla myös peiteltyä, valtion sisäiseen sääntelyyn pohjautuvaa taloudellista nationalismia – on kasvanut ja säilyy lähivuodet merkittävänä riskinä.
The fact that value chains are networked globally has a fundamental impact on the competitiveness of companies. 
Arvoketjujen globaali verkottuminen vaikuttaa oleellisesti yritysten kilpailukykyyn.
Globalisation has widely dismantled former national clusters as regions and countries compete as business locations. 
Globalisaatio on pitkälti rikkonut entiset kansalliset klusterit alueiden ja maiden kilpaillessa yritystoiminnan sijoittumisesta.
Different processes of the value chain have been scattered around the world and so is the added value created by the various stages (raw materials, primary production, subcontracting, distribution, maintenance etc.). 
Ketjun eri prosessit ovat hajautuneet maailmalle ja samoin eri vaiheiden (raaka-aineet, perustuotanto, alihankinta, jakelu, huolto jne.) synnyttämä arvonlisä.
Increasingly often, companies create added value in Finland by tapping into the know-how of their branches located in other countries. 
Yritykset luovat yhä useammin lisäarvoa Suomeen siten, että ne hyödyntävät yrityksen muualla olevien osien osaamista.
The important thing is that companies establish their head offices in Finland. 
Tärkeää on, että yritykset sijoittavat pääkonttoritoimintansa Suomeen.
Even in the new circumstances, it is essential to focus attention on ensuring that jobs providing added value are created and maintained in Finland. 
Uusissakin olosuhteissa on välttämätöntä kiinnittää huomiota siihen, että Suomessa syntyy ja pysyy arvonlisää tuovaa työtä.
Finland must be an environment that attracts investments and highly skilled workers. 
Suomen on oltava houkutteleva ympäristö investoinneille ja korkean osaamisen työvoimalle.
Efforts promoting international business must include support for exports but also increasingly for other forms of internationalisation. 
Kansainvälistä liiketoimintaa edistettäessä on viennin lisäksi entistä enemmän tuettava myös muita kansainvälistymisen muotoja.
This requires both a change of mindset and the development of new tools. 
Tämä edellyttää sekä ajattelutavan muutosta että välineistön kehittämistä.
For Finland, it is particularly important to promote the international activities of SMEs at all stages and to create conditions that pave the way for new global success stories. 
Suomen kannalta erityisen tärkeää on pk-yritysten kansainvälisen toiminnan edistäminen sen kaikissa vaiheissa ja edellytysten luominen sille, että yritysten joukosta nousee uusia globaaleja menestyjiä.
Finland must also be able to seize global economic and social developments and strive to use these trends as a basis for innovation and new business activities. 
Suomen on myös pystyttävä tarttumaan globaalilla tasolla vaikuttaviin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin kehityslinjoihin ja pyrittävä rakentamaan näiden varaan innovaatioita ja uutta yritystoimintaa.
The growing dominance of services, digitisation, climate change, sustainable use of energy and natural resources, urbanisation and ageing of population are all examples of trends that will have a profound impact on business in the coming years. These trends will create opportunities for business activities that offer solutions which enable environmental and social sustainability. 
Palveluvaltaistuminen, digitalisoituminen, ilmastonmuutos, energian ja luonnonvarojen kestävä käyttö, kaupungistuminen ja väestön ikääntyminen ovat esimerkkejä suuntauksista, jotka vaikuttavat lähivuosina syvällisesti yritystoimintaan ja jotka luovat mahdollisuuksia ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden ratkaisuja tarjoavalle liiketoiminnalle.
Multilateral trade negotiations have proven challenging in a situation where the negotiations aim to cover a wide range of topics and the negotiating parties have conflicting goals. 
Monenkeskiset kauppaneuvottelut ovat osoittautuneet haasteellisiksi tilanteessa, jossa neuvoteltavien aiheiden kirjo on hyvin laaja ja jäsenkunnan eri ryhmien tavoitteet toisilleen vastakkaisia.
The rising power of emerging developing countries has also become apparent in the negotiations. 
Nousevien kehitysmaiden vaikutusvallan kasvu näkyy myös neuvotteluissa.
The contents of trade policy have also changed. 
Myös kauppapolitiikan sisältö on muuttunut.
In addition to customs tariffs, other rules and topics on trade and investment have grown in importance. 
Tullitariffien lisäksi muiden kauppaa ja investointeja koskevien sääntöjen ja aiheiden merkitys on kasvanut.
However, negotiations on the new topics have proven extremely difficult. 
Neuvottelut uusista aiheista ovat kuitenkin osoittautuneet erittäin hankaliksi.
During the past decade, traditional multilateral trade liberalisation within the framework of the WTO has in practice been largely replaced with bilateral and regional free trade agreements. 
Perinteinen monenkeskinen kaupan vapauttaminen maailman kauppajärjestö WTO:n puitteissa on viimeisen vuosikymmenen aikana käytännössä pitkälti korvautunut kahdenvälisillä ja alueellisilla vapaakauppasopimuksilla.
This trend continues to intensify and will enable closer bilateral cooperation. However, it will also hinder the full utilisation of international value chains. 
Kehityskulku on edelleen vahvistumassa ja mahdollistaa kahdenvälisen taloudellisen yhteistyön tiivistämisen, mutta haittaa kansainvälistyneiden arvoketjujen täysimääräistä hyödyntämistä.
What is positive about the negotiations undertaken by the EU is that the new free trade agreements support the objectives central to the internationalisation of Finnish companies. 
Myönteistä EU:n käymissä neuvotteluissa on ollut se, että uudet vapaakauppa-sopimukset tukevat tavoitteita, jotka ovat kansainvälistyville suomalaisyrityksille keskeisiä.
As free trade agreements become more common, there is increasing pressure to include these new regulatory models in the WTO negotiations. 
Paine näiden uusien sääntelymallien tuomiseksi WTO-neuvotteluihin lisääntyy vapaakauppasopimusten yleistyessä.
At their best, free trade agreements negotiated outside the WTO framework can act as building blocks in reforming the multilateral system. 
WTO:n ulkopuolella neuvotellut vapaakauppasopimukset voivat parhaimmillaan toimia ikään kuin rakennuspalikoina, joiden kautta monenkeskistä järjestelmää uudistetaan.
The global population and economic growth have a direct impact on the demand for raw materials and energy. 
Globaali väestön- ja talouskasvu vaikuttaa suoraan raaka-aineiden ja energian kysynnän kasvuun.
As the competition for natural resources and energy intensifies, their strategic importance grows. 
Kun kilpailu luonnonvaroista ja energiasta kiihtyy, niiden strateginen merkitys korostuu.
Climate change mitigation measures affect production conditions and foreign trade. 
Ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävillä toimilla on vaikutuksensa tuotanto-olosuhteisiin ja ulkomaankauppaan.
Issues related to climate change and the environment will become more prominent on the trade policy agenda because the likelihood of various trade disputes will increase without a multilateral set of rules. 
Ilmastonmuutos- ja ympäristöasiat nousevat yhä vahvemmin kauppapoliittiselle asialistalle, koska ilman monenkeskisesti sovittuja sääntöjä erilaisten kauppakiistojen todennäköisyys kasvaa.
Simultaneously, the demand for environmental technology products and solutions has grown rapidly and opens up significant business opportunities for Finnish expertise in the field. 
Samanaikaisesti ympäristöteknologiatuotteiden ja -ratkaisujen kysyntä on voimakkaasti lisääntynyt ja tarjoaa myös suomalaiselle alan erityisosaamiselle merkittäviä liiketoimintamahdollisuuksia.
The fight against poverty creates new markets and reduces the instability of the operating environment. 
Köyhyyden vähentäminen luo uusia markkinoita ja vähentää toimintaympäristön epävakautta.
Consumers also pay more attention to the ways products and services are produced and the environmental impacts of production. 
Myös kuluttajat kiinnittävät aiempaa enemmän huomiota tuotteiden ja palvelujen tuotantotapaan sekä tuotannon ympäristövaikutuksiin.
Companies have reacted to this behaviour by establishing their own certification schemes and corporate social responsibility policies. 
Yritykset reagoivat tähän omilla sertifiointijärjestelmillä ja yhteiskuntavastuupolitiikoilla.
Environmental issues and other social responsibilities have become increasingly important in business operations. Giving these aspects due consideration may constitute a significant competitive advantage. 
Ympäristön ja muiden yhteiskuntavastuun ulottuvuuksien merkitys yritystoiminnassa on vahvistunut ja niiden asianmukainen huomioiminen voi tuoda mukanaan myös merkittävää kilpailuetua.
3 Necessity of developing the current approach 
3 Nykyisen toimintamallin kehittämistarpeet
There is a wide range of actors involved in Finnish external economic relations and the promotion of exports and internationalisation. 
Suomen taloudellisten ulkosuhteiden sekä viennin ja kansainvälistymisen edistämisen (VKE) toimijakenttä on huomattavan laaja-alainen.
At the level of central government, the services are concentrated in the Ministry of Employment and the Economy and the Ministry for Foreign Affairs. 
Keskushallinnon tasolla palvelut keskittyvät työja elinkeinoministeriöön sekä ulkoasiainministeriöön.
The Ministry of Employment and the Economy has the overall responsibility for promoting the internationalisation of companies as a part of industrial policy. 
TEM:llä on yleisvastuu yritysten kansainvälistymisen edistämisestä osana elinkeinopolitiikkaa.
Policies on innovation, energy, internal market, competition and employment have implications to external economic relations. 
Innovaatio-, energia-, sisämarkkina-, kilpailu-, ja työllisyyspolitiikalla on yhtymäkohtia taloudellisiin ulkosuhteisiin.
The Ministry for Foreign Affairs and the network of Finnish missions support the work considerably by influencing the business operating environment through trade policy, public diplomacy and prestige and promotion services. 
UM ja Suomen edustustoverkko tukevat työtä merkittävällä tavalla vaikuttamalla yritysten toimintaympäristöön kauppapolitiikan, julkisuusdiplomatian ja arvovaltaja promootiopalvelujen avulla.
There are separate organisations involved in activities that promote exports and internationalisation of companies and operate under the performance guidance of the Ministry of Employment and the Economy. 
Erillisistä VKE-toimintaa ja yritysten kansainvälistymisen edistämistä harjoittavista organisaatioista TEM:n tulosohjauksessa toimivat mm.
These include Finpro, Centres for Economic Development, Transport and the Environment, Finnvera, Tekes and Invest in Finland, which is to be integrated into Finpro. 
Finpro, ELY-keskukset, Finnvera, Tekes sekä osaksi Finproa siirrettävä Invest in Finland.
In addition, the Ministry of Employment and the Economy provides support through budgetary funds to some independent organisations promoting the internationalisation of companies (such as the Finnish–Russian Chamber of Commerce). 
Lisäksi TEM tukee budjettivaroin eräitä itsenäisiä yritysten kansainvälistymistä edistäviä organisaatioita (esim. Suomalais-venäläinen kauppakamari).
Development policy instruments under the Ministry for Foreign Affairs include Finnfund and the business partnership programme Finnpartnership. 
UM:n ohjaamia kehityspoliittisia instrumentteja ovat Finnfund ja liikekumppanuusohjelma Finnpartnership.
One example of cooperation between the two ministries is the 2009 agreement on the division of duties between Finnish missions and Finpro regarding public services for the promotion of exports and internationalisation. 
Esimerkin UM:n ja TEM:n yhteistyöstä tarjoaa puolestaan vuonna 2009 tehty sopimus edustustojen ja Finpron työnjaosta julkisten VKE-palvelujen tuottamisessa.
The implementation of the agreement is monitored in the performance discussions between the Ministry of Employment and the Economy and Finpro. The Ministry for Foreign Affairs also participates in the discussions. 
Sopimuksen toteutumista seurataan TEM:n ja Finpron tuloskeskusteluissa, joissa UM on mukana.