natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Government guidelines development cooperation funds can be increased to advance comprehensive security in areas where Finland supports mediation, peacekeeping and crisis management activities. 
Hallituksen linjausten mukaan kehitysyhteistyövaroja voidaan lisätä laajan turvallisuuden edistämiseksi niille alueille, joissa Suomi tukee rauhanvälitys-, rauhanturvaamis- ja kriisinhallintatehtäviä.
Tasks related to mediation, security sector reform and the rule of law often require rapid reaction and the flexible use of resources. 
Rauhanvälitykseen, turvallisuussektorin uudistamiseen ja oikeusvaltiotoimintaan liittyvät tehtävät edellyttävät usein nopeaa reagointia ja voimavarojen joustavaa käyttöä.
In view of this the Ministry for Foreign Affairs has already introduced a simplified and expedited financing process for mediation. 
Tässä tarkoituksessa ulkoasiainministeriössä on jo rauhanvälitystehtäviä varten otettu käyttöön yksinkertaistettu ja nopeutettu rahoituspäätösmenettely.
International sanctions are an important element of the comprehensive approach in conflict prevention and management. 
Kansainväliset pakotteet ovat tärkeä osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa konfliktien ennalta ehkäisemisessä ja hoitamisessa.
Finland regards it important that sanctions be as accurately targeted as possible, and that the negative impacts to those not concerned be minimised and that the targets of sanctions retain the due protection of law. 
Suomi pitää tärkeänä, että pakotteet kohdennetaan mahdollisimman tarkasti ja joustavasti, että sivullisille aiheutuvat kielteiset seuraamukset minimoidaan ja pakotteiden kohteiden oikeusturvasta huolehditaan.
Finland aims to improve the effectiveness of its crisis management activities and its comprehensive participation in demanding international crisis management activities in a manner that takes into account Finland’s strengths. 
Suomi pyrkii vahvistamaan kriisinhallintatoimintansa vaikuttavuutta sekä kykyjään osallistua myös vaativaan kansainväliseen kriisinhallintatoimintaan kokonaisvaltaisella ja Suomen vahvuudet huomioon ottavalla tavalla.
The UN principles of independence, impartiality and humanity are followed when it comes to the implementation of humanitarian assistance. 
Humanitaarisen avun osalta noudatetaan YK:n määrittelemiä periaatteita, jotka koskevat mm. avun riippumattomuutta, epäpoliittisuutta ja tarveharkintaisuutta.
The status of women and girls as well as their participation in issues related to peace and security will be advanced in accordance with the National Action Plan ‘Women, Peace and Security’. 
Naisten ja tyttöjen asemaa ja osallistumista edistetään kansallisen Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintaohjelman mukaisesti.
Finland participates in military crisis management in accordance with its foreign and security policy goals and at a level which sustains Finland’s long-term commitment to and development of peace and stability, and takes into account Finland’s decades-long tradition of participating in peacekeeping and military crisis management operations. 
Suomi osallistuu sotilaalliseen kriisinhallintaan ulko- ja turvallisuuspoliittisten tavoitteiden mukaisesti tasolla, joka vastaa Suomen pitkäaikaista sitoutumista rauhan ja vakauden ylläpitämiseen ja kehittämiseen sekä ottaa huomioon Suomen vuosikymmenten pituisen ja merkittävän osallistumisen sotilaallisiin rauhanturva- ja kriisinhallintaoperaatioihin.
This strengthens Finland’s international standing and indicates a clear desire to participate in international burden-sharing; it also calls for sufficient training and resources. 
Tämä vahvistaa Suomen kansainvälistä asemaa ja osoittaa selkeää halua osallistua kansainväliseen vastuunkantoon ja edellyttää riittävää koulutusta ja resurssointia.
The decision to participate in a crisis management operation will be based on foreign and security policy considerations, taking into account the needs of the crisis area and the operation, available capabilities and financial resources. 
Päätös osallistumisesta sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon tehdään ulko- ja turvallisuuspoliittisista lähtökohdista sekä kriisialueen ja operaation tarpeiden mukaisesti ottaen myös huomioon käytettävissä olevat suorituskyvyt ja taloudelliset edellykset.
The decision-making process will also evaluate the impact of our participation and any possible benefits to our military capabilities. 
Päätöksenteossa arvioidaan myös osallistumisen vaikuttavuutta sekä operaatiosta saatavia hyötyjä suorituskykyjen kehittämiseksi.
Finland will primarily offer the assets to operations which are included in Finland’s troop register. 
Operaatioihin pyritään ensisijaisesti tarjoamaan Suomen ilmoittamassa joukkorekisterissä olevia suorituskykyjä.
In addition, with supplementary budget provision, it is possible to cover the financing of additional costs arising from operations or to facilitate the continuance of operations, any potential new crisis management operations as well as other crisis management expenses. 
Lisäksi talousarviossa osoitetaan varalla olevaa rahoitusta käynnissä olevien operaatioiden lisämenoihin ja niiden jatkamiseen, mahdollisiin uusiin kriisinhallintaoperaatioihin sekä muihin kriisinhallintamenoihin.
Finland’s crisis management participation continues to emphasise expertise in police, rule of law, border management, human rights and gender equality issues. 
Suomen siviilikriisinhallinnan osallistumisessa korostuu jatkossakin korkeatasoinen poliisi-, oikeusvaltio-, rajaturvallisuus- sekä ihmisoikeus- ja tasa-arvoasiantuntemus.
The goal is to second approximately 150 Finnish experts to civilian crisis management operations. 
Siviilikriisinhallinnan operaatioissa tavoitteena on 150 suomalaisasiantuntijan taso.
Sufficient resources will be earmarked for the purpose of seconding Finnish experts to civilian crisis management tasks. 
Suomalaisasiantuntijoiden lähettämiseen siviilikriisinhallintatehtäviin varataan tarvittavat taloudelliset resurssit.
The aim is to begin the review during this Government term. 
Muutostarpeiden selvitystyö pyritään aloittamaan tällä hallituskaudella.
Fully-fledged participation in multinational cooperation makes it possible for Finland to influence decisions on new cooperation areas, procedures and structures. 
Täysimääräinen osallistuminen monikansalliseen yhteistyöhön mahdollistaa, että Suomi pystyy vaikuttamaan päätöksiin uusista yhteistyöalueista, menettelyistä tai rakenteista.
Finland is already dependent on multinational cooperation in the development and maintenance of military capabilities. 
Suomi on riippuvainen kansainvälisestä yhteistyöstä sotilaallisten suorituskykyjen kehittämisessä ja ylläpitämisessä.
Finland sets out with the purpose of achieving practical and flexible cooperation, while keeping in mind the equal opportunities of the domestic defence industry in relation to their Nordic and European competitors. 
Suomen lähtökohtana ovat käytännönläheiset ja joustavat yhteistyöratkaisut huomioiden kotimaisen puolustustarviketeollisuuden tasaveroiset toimintaedellytykset suhteessa Pohjoismaihin ja eurooppalaisiin kilpailijoihinsa.
Finland believes that the EU needs to develop a common vision for foreign, security and defence policy, and politically commit to the collective development, maintenance, pooling and sharing of military capabilities. 
Suomen näkemyksen mukaan EU:n tulisi luoda yhteinen visio ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta ja sitoutua poliittisesti sotilaallisten suorituskykyjen yhteiseen kehittämiseen, ylläpitämiseen, käyttöön ja jakamiseen.
Finland supports the development of cooperation related to the creation, maintenance and use of national and shared capabilities, and that of associated modi operandi . 
Suomi tukee kansallisten ja yhteisten suorituskykyjen rakentamiseen, ylläpitoon ja käyttöön tähtäävän yhteistyön sekä niihin liittyvien toimintamallien kehittämistä.
From the Finnish perspective the EU’s Battle Groups (EUBG) and participation in the activities supplementing the NATO Response Force (NRF) as well as international training and exercises are key practical instruments when it comes to developing the Defence Forces’ capabilities and interoperability. 
Suomelle EU:n taisteluosastot ja osallistuminen Naton nopean toiminnan joukkoja täydentävään toimintaan sekä kansainvälinen koulutus- ja harjoitustoiminta ovat keskeisiä käytännön välineitä kehitettäessä puolustusvoimien suorituskykyjä ja niiden yhteensopivuutta.
Finland, at its discretion, continues to participate in the EUBGs and supports an increase in their capacity and deployability. Finland also continues to participate in the activities supplementing the NRF. 
Suomi osallistuu jatkossakin päätöstensä mukaan EU:n taisteluosastoihin ja tukee niiden toimintakyvyn ja käyttömahdollisuuksien lisäämistä, sekä jatkaa myös osallistumista Naton nopean toiminnan joukkoja (NRF) täydentävään toimintaan.
The primary goal of Finland’s participation is to improve the capabilities needed in military crisis management. However, the participation also improves the national defence capability and the facilities of receiving assistance from abroad. 
Suomen osallistuminen ensisijaisena tavoitteena on kehittää valmiuksia osallistua sotilaalliseen kriisinhallintaan, mutta osallistumisella parannetaan myös kansallista puolustuskykyä sekä ulkopuolisen avun vastaanottovalmiutta.
Finland highlights the importance of the UN as the keystone of multilateral arms control and disarmament structures, and as the primary forum for treaty regimes. 
Suomi korostaa YK:n merkitystä monenkeskisen asevalvonta- ja aseidenriisuntajärjestelmän perustana ja ensisijaisena foorumina sopimusjärjestelyille.
Developing countries will be supported within available means so that they, too, can commit to international arms control obligations. 
Kehitysmaita tuetaan käytettävissä olevin resurssein, jotta myös ne voisivat sitoutua kansainvälisiin asevalvontavelvoitteisiin.
Finland participates in arms control, disarmament and non-proliferation negotiation processes. 
Suomi osallistuu asevalvontaa, aseidenriisuntaa ja asesulkua koskeviin neuvotteluprosesseihin.
The significance of the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons (NPT) as the cornerstone of the international nuclear arms control regime is pivotal. 
Ydinsulkusopimuksen merkitys kansainvälisen ydinasevalvontajärjestelmän kulmakivenä on tärkeä.
Finland underscores all pillars of the NPT. 
Suomi painottaa ydinsulkusopimuksen kaikkia osa-alueita.
It is imperative that the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty (CTBT) enter into force. 
Ydinkoekieltosopimuksen voimaansaattaminen on keskeistä.
Finland actively promotes the non-proliferation of nuclear, chemical and biological weapons and their means of delivery as well as related materials and know-how pursuant to, 
Suomi toimii aktiivisesti ydin-, kemiallisten ja biologisten aseiden sekä niihin liittyvien materiaalien ja osaamisen leviämisen estämiseksi
among others, UN Security Council Resolution 1540, the G8-launched Global Partnership, the US-Russian launched Global Initiative to Combat Nuclear Terrorism and the Proliferation Security Initiative launched by the USA. 
mm. YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 pohjalta, G8-maiden johdolla perustetun Global Partnership -kumppanuuden, Yhdysvaltojen ja Venäjän yhdessä käynnistämän ydinterrorismin vastaisen toiminnan sekä Yhdysvaltojen aloitteesta käynnistetyn ydinturvahuippukokousprosessin ja laittomia kuljetuksia ehkäisevän Proliferation Security Initiative -hankkeen puitteissa.
However, Finland supports the goals of the convention as well as the attempts to universalise it, and participates in the implementation of the convention through humanitarian mine action. 
Suomi tukee sopimuksen tavoitteita sekä pyrkimyksiä sopimuksen universalisoimiseksi ja osallistuu sopimuksen toimeenpanoon humanitaarisen miinatoiminnan kautta.
4. 5 \tab Advancing security in Finland’s neighbourhood 
4.5.\tab Turvallisuuden edistäminen lähialueilla
Finland supports closer cooperation between the Nordic countries and Baltic states and promotes collaboration in the Baltic Sea area as regards the economy, environmental protection, border control and border management cooperation as well as maritime safety and transboundary crime prevention. 
Suomi tukee Pohjoismaiden ja Baltian maiden yhteistyön tiivistämistä ja edistää Itämeren alueen yhteistyötä talouden, ympäristönsuojelun, rajavalvontayhteistyön ja -turvallisuuden, meriturvallisuuden ja rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisyn aloilla.
Finland supports improvements in the marine environment of the Baltic Sea through the Baltic Sea Action process and within the framework of the Baltic Marine Environment Protection Commission (HELCOM). 
Suomi tukee pyrkimyksiä Itämeren tilan parantamiseksi toiminnalla Baltic Sea Action -prosessin ja Itämeren suojelukomissio HELCOMin (Helsinki Commission) puitteissa.
Arctic cooperation is being improved in the Arctic Council, the Barents Euro-Arctic Council and the Nordic Council of Ministers, as well as other venues. 
Arktisia alueita koskevaa yhteistyötä kehitetään Arktisessa neuvostossa, Barentsin euroarktisessa neuvostossa, Pohjoismaiden ministerineuvostossa sekä muissa yhteyksissä.
On the basis of reciprocity Finland promotes the free movement of persons between Finland and Russia, and supports the EU’s goals in advancing visa-free travel in accordance with the terms and conditions agreed between the EU and Russia. 
Suomi edistää vastavuoroisuuteen perustuvaa liikkuvuutta Suomen ja Venäjän välillä sekä tukee EU:n tavoitteita viisumivapauden edistämisestä Venäjän ja EU:n sopimien askelmerkkien mukaisesti.
4.6. Security solidarity 
4.6. Turvallisuuspoliittinen solidaarisuus
Finland prepares to act in accordance with the solidarity clause (TFEU Art 222), and develops and maintains the necessary preparedness to provide and receive the assistance included in the solidarity clause. 
Suomi varautuu toimimaan Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulausekkeen (SEUT 222 artikla) mukaisesti sekä luo ja ylläpitää valmiuksia yhteisvastuulausekkeen piiriin kuuluvan avun antamiseen ja vastaanottamiseen.
Finland will see to it that there are no national legislative impediments to the implementation of the solidarity clause in Finnish territory or for Finland’s action, should another Member State become the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster and ask for assistance. 
Suomi huolehtii siitä, että kansallisessa lainsäädännössä ei ole esteitä yhteisvastuulausekkeen toimeenpanolle Suomen alueella tai Suomen toiminnalle, jos toinen jäsenvaltio joutuu terrori-iskun, luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden kohteeksi ja pyytää tätä varten apua.
The goal is to determine the need for legislative review during the term of office of this Government. 
Muutosten tarve pyritään selvittämään tämän hallituskauden aikana.
Finland actively participates in the debate on the implementation of the solidarity clause and advocates the creation of rules required by the implementation of the solidarity clause in the Lisbon Treaty. 
Suomi osallistuu aktiivisesti yhteisvastuulausekkeen toimeenpanoa koskevaan keskusteluun ja toimii aloitteellisesti yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa koskevien perussopimuksen vaatimien sääntöjen aikaansaamiseksi.
Finland considers it important that the EU Member States develop their capabilities in providing and receiving assistance in accordance with the clause. 
Suomi pitää tärkeänä, että unionin jäsenmaat kehittävät kykyjään antaa ja vastaanottaa apua lausekkeen mukaisesti.
There are already mechanisms that facilitate cooperation between Member States such as bilateral and multilateral treaty arrangements, rapid alert systems and assistance arrangements at Union level as well as judicial and executive assistance mechanisms. 
Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön toteuttamiseen on jo menettelyitä, esimerkiksi kahden- ja monenväliset sopimusjärjestelyt, unionin nopean hälyttämisen ja avunannon järjestelyt sekä oikeus- ja virka-apumenettelyt.
Finland regards that the mutual assistance clause included in the Treaty of Lisbon (TEU Art 42(7)) should be interpreted so that it also demands the preparedness to provide assistance should one Member State become the victim of armed attack. 
Suomi katsoo, että Lissabonin sopimukseen sisältyvää velvoitetta keskinäisestä avun annosta (SEU 42(7) artikla) on tulkittava siten, että se edellyttää jäsenmailta myös valmiutta antaa tarvittaessa apua, jos jokin jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi.
The EU’s Member States who are also NATO members will implement their national defence within the framework of the Alliance. 
Pohjois-Atlantin liittoon kuuluvat EU:n jäsenmaat toteuttavat oman puolustuksensa liittokunnan puitteissa.
The EU Member States have not discussed the implementation of the mutual assistance obligation. 
Jäsenmaiden kesken EU:ssa ei ole käynnistetty keskustelua siitä, miten avunantovelvoitetta pantaisiin toimeen.
Finland will improve its capacity to provide and receive assistance and, during the present Government’s term in office, aim to determine the needs to review its legislation so as to enable the implementation of the clause . 
Suomi kehittää omia valmiuksiaan avun antamiseen ja vastaanottamiseen ja pyrkii kuluvan hallituskauden aikana selvittämään tarpeet lainsäädäntönsä muuttamiselle lausekkeen toimeenpanon mahdollistamiseksi.
In its own policy Finland takes into account the fact that the Union does not have any defence planning of its own, nor common defence arrangements. 
Suomi ottaa politiikassaan huomioon, ettei unionilla ole omaa puolustussuunnittelua eikä yhteisen puolustuksen järjestelyjä .
Finland advocates the development of the common security and defence policy, which will facilitate the ability to receive and provide assistance. 
Suomi edistää EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämistä, jonka kautta syntyy yhteistoimintakykyä sotilaallisen avun vastaanottamiseen ja antamiseen.
“ (TEU Art 42(7)) “If a Member State is the victim of armed aggression on its territory, the other Member States shall have towards it an obligation of aid and assistance by all the means in their power, in accordance with Article 51 of the United Nations Charter. 
(SEU art. ”7. Jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi, muilla jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa sille apua kaikin käytettävissään olevin keinoin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 51 artiklan mukaisesti.
“ (TFEU Art 222) “1. The Union and its Member States shall act jointly in a spirit of solidarity if a Member State is the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster. 
(SEUT art. ”1. Unioni ja sen jäsenvaltiot toimivat yhdessä yhteisvastuun hengessä, jos jäsenvaltio joutuu terrori-iskun taikka luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden kohteeksi.
(a) prevent the terrorist threat in the territory of the Member States; 
a) — torjuakseen terrorismin uhan jäsenvaltioiden alueella;
– protect democratic institutions and the civilian population from any terrorist attack; 
— suojellakseen demokraattisia instituutioita ja siviiliväestöä mahdolliselta terrori-iskulta;
– assist a Member State in its territory, at the request of its political authorities, in the event of a terrorist attack; 
— antaakseen apua jäsenvaltiolle tämän alueella ja tämän poliittisten elinten pyynnöstä terrori-iskun tapahtuessa;
(b) assist a Member State in its territory, at the request of its political authorities, in the event of a natural or man-made disaster. 
b) antaakseen apua jäsenvaltiolle tämän alueella ja tämän poliittisten elinten pyynnöstä luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden tapahtuessa.
2. Should a Member State be the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster, the other Member States shall assist it at the request of its political authorities. 
2. Jos jäsenvaltio joutuu terrori-iskun kohteeksi taikka luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden uhriksi, muut jäsenvaltiot antavat sille apua sen poliittisten elinten pyynnöstä.
3. The arrangements for the implementation by the Union of the solidarity clause shall be defined by a decision adopted by the Council acting on a joint proposal by the Commission and the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy. 
3. Neuvosto tekee komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisestä ehdotuksesta päätöksen, jossa määritellään säännöt, joiden mukaisesti unioni panee täytäntöön tämän yhteisvastuulausekkeen.
4. The European Council shall regularly assess the threats facing the Union in order to enable the Union and its Member States to take effective action.” 
4. Jotta unioni ja sen jäsenvaltiot voisivat toimia tehokkaasti, Eurooppa-neuvosto arvioi säännöllisesti unioniin kohdistuvia uhkia.”
4.7\tab Securing the functioning of society – comprehensive security 
4.7.\tab Yhteiskunnan toiminnan turvaaminen – kokonaisturvallisuus
These are the underlying premises of Finland’s security and defence policy, which also include the consideration of society’s preparedness. 
Näistä lähtökohdista Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa huomioidaan yhtenä tekijänä myös yhteiskunnan varautumisen tarpeet.
Finland has a well-functioning, trusted by its citizens, tradition of preparedness. For decades this has established the basis for cooperative arrangements between the different actors of society. 
Suomessa on hyvin toimiva ja kansalaisten luottamusta nauttiva varautumisen perinne, joka on vuosikymmenten kuluessa muodostanut perustan yhteiskunnan eri toimijoiden yhteistoiminnan järjestelyille.
Future challenges demand a comprehensive and networked approach as well as strategic agility vis-à-vis the changes in the operating environment. 
Tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen edellyttää kokonaisvaltaista ja verkottunutta lähestymistapaa sekä kykyä reagoida nopeasti toimintaympäristön muutoksiin.
The Security Strategy for Society, which is built on these premises, covers both internal and external threats – without distinction – and provides a common baseline for contingency planning, division of responsibilities and the implementation of action. 
Tästä lähtökohdasta laadittu yhteiskunnan turvallisuusstrategia kattaa sekä sisäiset että ulkoiset uhkat näitä erittelemättä ja antaa varautumiselle yhteiset suunnittelu-, vastuu- ja toimeenpanoperiaatteet.
The preparedness of Finnish society materialises under the comprehensive concept of security, which means that society’s vital functions are secured through collaboration between the authorities, the business community, organisations and citizens. 
Suomalaisen yhteiskunnan varautuminen toteutetaan kokonaisturvallisuuden periaatteella, joka tarkoittaa yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamista viranomaisten, elinkeinoelämän sekä järjestöjen ja kansalaisten yhteistoimintana.
The Security Strategy for Society defines the comprehensive concept of security, and the duties of the administrative branches are given in the Government Resolution on the Strategy for Security in Society. 
Kokonaisturvallisuuden käsite on määritelty ja hallinnonalojen vastuut täsmennetty valtioneuvoston periaatepäätöksessä kokonaisturvallisuudesta.
The Strategy consolidates the comprehensive concept of security as the common concept and model of preparedness. In addition, it transforms the present Security and Defence Committee into a more wide-ranging and broad-based Security Committee. 
Periaatepäätöksessä kokonaisturvallisuus vakiinnutetaan yhteisenä varautumisen käsitteenä ja mallina sekä nimetään nykyinen turvallisuus- ja puolustusasiainkomitea laaja-alaisemmaksi ja -pohjaisemmaksi turvallisuuskomiteaksi.
The Committee assists the Government and ministries in comprehensive security preparedness and in its coordination. 
Turvallisuuskomitea avustaa valtioneuvostoa ja sen ministeriöitä kokonaisturvallisuuden hallintaan tähtäävässä varautumisessa ja varautumisen yhteensovittamisessa.