natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When committee reports include legal proposals and are circulated for comments, at least the legal proposals and the summary must be published in both national languages (see Language Act, Section 31, Recommendation of the Ministry of Justice OM 3/58/2011). 
Lausunnolle lähteviin mietintöihin, joihin sisältyy säädösehdotuksia, on sisällyttävä ainakin säädösehdotukset ja yhteenveto toisella kuin mietinnön kielellä. (ks. kielilain 31 §; oikeusministeriön suositus OM 3/58/2011).
If the Ministry in question deems the report to be of considerable significance to the Swedish-speaking population in the country, the report is published in full in Swedish (see Language Act, Section 31, Subsection 2). 
Jos mietinnöllä on huomattava merkitys maan ruotsinkieliselle väestölle, on se asianomaisen ministeriön harkinnan mukaan julkaistava kokonaisuudessaan ruotsiksi (ks. kielilain 31 § 2 mom.).
A legislative proposal or report that deals only with the Åland Islands or that is of particularly great significance to that region must be published in its entirety in Swedish (see Language Act, Section 31, Subsection 2). 
Säädösehdotus tai mietintö, joka koskee yksinomaan Ahvenanmaan maakuntaa tai jolla on erityisen suuri merkitys maakunnalle, on julkaistava kokonaisuudessaan ruotsiksi (ks. kielilain 31 § 2 mom.).
If a legislative proposal or report is of significance primarily to the Swedish-speaking population or to the Åland Islands, it may be published in Swedish so that the publication includes a Finnish summary and a Finnish text of the legislative proposal. (see Language Act, Section 31, Subsection 3; Recommendation of the Ministry of Justice OM 3/58/2011; The status of Åland in legislative drafting and in EU affairs, Reports and guidelines of the Ministry of Justice 8/2012). 
Jos säädösehdotuksella tai mietinnöllä on merkitystä pääasiassa ruotsinkieliselle väestölle tai Ahvenanmaan maakunnalle, se voidaan julkaista ruotsiksi siten, että julkaisuun otetaan suomenkielinen tiivistelmä ja säädösehdotuksen suomenkielinen teksti (ks. kielilain 31 § 3 mom.; oikeusministeriön suositus OM 3/58/2011; Ahvenanmaan asema säädösvalmistelussa ja EU-asioissa, oikeusministeriön selvityksiä ja ohjeita 8/2012).
Do you provide communication in Finnish and Swedish throughout the project? 
Huolehditko viestinnästä suomen ja ruotsin kielellä koko hankkeen ajan?
For example, press releases and websites and keeping them up-to-date. 
Esimerkiksi lehdistötiedotteet sekä verkkosivut ja niiden ajan tasalla pitäminen.
When a press release is published on the Internet, it is aimed at the general public and must be in Finnish and Swedish. 
Verkkoon laitettaessa lehdistötiedotteesta tulee yleisölle suunnattua ja tiedotteen on oltava suomen ja ruotsin kielellä.
Do you enable interviews in both national languages, for example, when the final report is published? 
Mahdollistatko haastatteluiden antamisen molemmilla kansalliskielillä esimerkiksi loppuraportin julkaisemisen yhteydessä?
Do you take care to use both Finnish and Swedish in the social media, especially if this medium serves as the official body’s principal information channel? 
Käytäthän myös sosiaalisessa mediassa niin suomea kuin ruotsia, varsinkin jos tämä media toimii viranomaisen pääasiallisena tiedottamiskanavana?
What information is essential for the recipient and must be in Finnish and Swedish? 
Mikä on vastaanottajan kannalta olennaista tietoa, jonka on oltava suomen ja ruotsin kielellä?
Does the issue have a name or a heading in both languages; in other words, does the reader learn what the issue is about? 
Onko asialla nimi tai otsikko molemmilla kielillä, toisin sanoen saako lukija tiedon siitä, mitä asia koskee?
Is it clear in both languages what the current phase of the matter is (for example, a report, an interim report, a decision)? 
Ilmeneekö molemmilla kielillä, mikä asian vaihe on (esimerkiksi mietintö, väliraportti, päätös)?
Who gives additional information in the other language if the principal presenter does not speak that language? 
Kuka antaa lisätietoja toisella kielellä, jollei varsinainen tietojenantaja osaa kyseistä kieltä?
If all background material is not published in its entirety in Finnish and Swedish, is there an informative summary in the less used language? 
Jos kaikkea tausta-aineistoa ei julkaista kokonaisuudessaan suomen ja ruotsin kielellä, onko näkyville asetettu selkeä tiivistelmä vähemmän käytetyllä kielellä?
Can links be created to other texts published on the same topic or on the same theme? 
Onko asiasta tai samasta aihepiiristä muualla julkaistu tekstiä, johon voisi linkittää?
4 CONSIDERATION OF THE LANGUAGE ACT IN PUBLICATION PROCESSES AND ONLINE PUBLICATIONS 
4 KIELILAIN HUOMIOON OTTAMINEN JULKAISUPROSESSEISSA JA VERKKOJULKAISUISSA
This tool is designed to help the authorities and civil servants with the application of the Language Act (423/2003) in publication processes and online publications. 
Tämän työvälineen tarkoituksena on auttaa viranomaisia ja virkamiehiä soveltamaan kielilakia (423/2003) julkaisuprosesseissa ja verkkojulkaisuissa.
The best outcome that secures the realisation of linguistic rights is achieved if the language legislation is remembered especially at the outset of the work and thereafter in every phase of the project. 
Parhain lopputulos, joka turvaa kielellisten oikeuksien toteutumisen, saavutetaan, jos kielilainsäädäntö muistetaan erityisesti työn alkuvaiheessa ja sen jälkeen kaikissa työvaiheissa.
The information given by State or municipal authorities to the public in a bilingual municipality must be in Finnish and Swedish (Language Act, Section 32, Subsection 1). 
Valtion ja kunnallisen viranomaisen yleisölle suunnatussa tiedottamisessa on kaksikielisessä kunnassa käytettävä suomen ja ruotsin kieltä (kielilain 32 § 1 mom.).
Nonetheless, the authorities must provide for the information needs of both the Finnish-speaking and Swedish-speaking population (Language Act, Section 32, Subsection 3). 
Viranomaisen tulee kuitenkin huolehtia sekä suomen- että ruotsinkielisen väestön tiedonsaantitarpeista (kielilain 32 § 3 mom.).
When committee reports include legal proposals and are circulated for comments, at least the legal proposals and the summary must be published in both national languages (Language Act, Section 31, Subsection 1). 
Lausunnolle lähteviin mietintöihin, joihin sisältyy säädösehdotuksia, on sisällyttävä ainakin säädösehdotukset ja yhteenveto toisella kuin mietinnön kielellä (kielilain 31 § 1 mom.).
If the report is of considerable significance to the country’s Swedish-speaking population, it must be published in its entirety in Swedish. 
Jos mietinnöllä on huomattava merkitys maan ruotsinkieliselle väestölle, se on julkaistava kokonaisuudessaan ruotsiksi.
Does everyone involved in writing or commissioning the publication know what the Language Act requires? 
Tuntevatko kaikki julkaisun tekijät tai tilaajat, mitä kielilaki edellyttää?
Have decisions been made about in-house policies and prioritisation concerning the national languages in publications? 
Onko julkaisutoiminnassa päätetty sisäisistä linja vedoista ja priorisoinnista, jotka koskevat kansalliskieliä?
Have both languages been taken into account in the authority’s graphic image ? 
Onko molemmat kielet otettu huomioon viranomaistahon graafisessa ilmeessä?
Are there ready-made models serving as examples of how languages should be used? 
Onko olemassa valmiita malleja esimerkkeinä siitä, miten kieliä kuuluu käyttää?
Is the language selection easy to find? 
Onko kielivalinta helppo löytää?
Can the language be switched on any page while still remaining on the same page? 
Voiko millä tahansa sivulla vaihtaa kielestä toiseen ja kuitenkin pysyä samalla sivulla?
If the text has a link to a page in a different language, is this mentioned by the link? 
Jos tekstissä on linkki toisenkieliselle sivulle, onko tästä maininta linkin kohdalla?
Do external links work in both languages? 
Toimivatko ulkoiset linkit molemmilla kielillä?
Does the search function work in both languages? 
Toimiiko hakutoiminto molemmilla kielillä?
It is preferable to use the same font size for both languages. 
Käytä mieluiten yhtä suurta kirjainkokoa molemmille kielille.
Use both national languages in the name of a bilingual authority. 
Käytä kaksikielisen viranomaisen nimessä molempia kansalliskieliä.
Reserve enough time for translation already at this stage. 
Varaa jo tässä vaiheessa riittävästi aikaa kääntämiselle.
See the tool “How do you show that you use the national languages and how do you promote their use?” for additional practical tips. 
Katso enemmän käytännön vinkkejä työvälineestä "Miten osoitat käyttäväsi kansalliskieliä ja edistät niiden käyttöä?".
Does the publication include legislative proposals? 
Sisältääkö julkaisu säädösehdotuksia?
If any subcontractors are used, do they know that the final product must meet the provisions of the Language Act? 
Onko mahdollisella alihankkijalla tietoa siitä, että lopputuloksen on täytettävä kielilain edellytykset?
See the tool “Consideration of the Language Act in the procurement procedure”. 
Katso työväline "Kielilain huomioon ottaminen hankintamenettelyssä"
Who translates? 
Kuka kääntää?
Is the translation done by the authority or is it purchased from an external supplier? 
Tehdäänkö käännös viranomaisessa vai ostetaanko se ulkoa?
What is translated? 
Mitä käännetään?
Has enough time been reserved for the translation process, including the proofing? 
Onko käännösprosessiin varattu riittävästi aikaa, mukaan lukien oikoluku?
Plan the schedule so that the Finnish and Swedish versions can be published at the same time. 
Suunnittele aikataulu niin, että suomen- ja ruotsinkielinen versio voidaan julkaista samanaikaisesti.
If the publication has different language versions, make sure that recipients get the publication in their own language. 
Jos julkaisusta on eri kieliversioita, huolehdi siitä, että vastanottaja saa julkaisun omalla kielellään.
Bilingual authority: remember a bilingual cover letter. 
Kaksikielinen viranomainen: muista kaksikielinen saatekirje.
However, the outcome of the procurement, such as a service or a product, must be such that it ensures the basic linguistic rights of Finnish-speaking and Swedish-speaking citizens, as provided in the Language Act (423/2003). 
Hankinnan tuloksen, esimerkiksi palvelun tai tuotteen, on kuitenkin oltava sellainen, että se turvaa suomen- ja ruotsinkielisten kansalaisten kielelliset perusoikeudet kielilain (423/2003) edellyttämällä tavalla.
If a task vested in a public authority is assigned to a private body, the authority must ensure that the level of linguistic services provided in the performance of the task remains unchanged (Language Act, Section 25). 
Jos viranomaiselle kuuluva tehtävä annetaan yksityiselle, on viranomaisen varmistettava, että tehtävää hoidettaessa annetaan samantasoista kielellistä palvelua (kielilain 25 §).
The purpose of this tool is to illustrate the relationship between the Act on Public Contracts and the Language Act and to help the authorities and civil servants to pay due attention to the Language Act in the procurement procedure. 
Tämän työvälineen tarkoituksena on havainnollistaa julkisista hankinnoista annetun lain ja kielilain suhdetta sekä auttaa viranomaisia ja virkamiehiä ottamaan kielilaki asianmukaisesti huomioon jo hankintamenettelyssä.
Assessment of linguistic impacts in the procurement procedure means assessing in which language(s) the acquired product or service must be functional. 
Kielellisten vaikutusten arviointi hankintamenettelyssä merkitsee sen arviointia, millä kielellä tai kielillä hankittavan tuotteen tai palvelun on toimittava.
Then the language properties of the product or service acquired can be taken into account when the invitation to tender is drafted and when tenders are submitted; this will also be seen in the outcome of the procurement. 
Tällöin hankittavan tuotteen tai palvelun kieliominaisuudet voidaan ottaa huomioon tarjouspyyntö- ja tarjousvaiheissa ja tämä näkyy hankinnan tuloksessa.
Lawfulness 
Lainmukaisuus
- Responsibility for the outcome of the procurement rests with the authority. 
- Vastuu hankinnan tuloksesta pysyy viranomaisella.
Bilingual authorities, as well as bilingual municipalities and joint municipal authorities, must ensure that the outcome of purchased services safeguards the linguistic rights of both Finnish-speaking and Swedish-speaking citizens (see Language Act, Section 25). 
Kaksikielisen viranomaisen sekä kaksikielisen kunnan ja kuntayhtymän on huolehdittava siitä, että ostopalvelun tulos turvaa niin suomen- kuin ruotsinkielisten kansalaisten kielelliset oikeudet (ks. kielilain 25 §).
- If the fact that the object of the contract must be functional in different languages is not taken into account until the stage when the contracting authorities are bound by the invitation to tender and the tenders, the costs can rise significantly (compare, for example, the acquisition of a standard product and the construction of a tailored feature in an information system project). 
- Jos se, että hankinnan tuloksen on toimittava eri kielillä, otetaan huomioon vasta hankkijaa sitovassa tarjouspyyntö- ja tarjousvaiheissa, voivat kustannukset nousta huomattavasti (vertaa esimerkiksi valmistuotteen hankinta ja räätälöidyn ominaisuuden rakentaminen tietojärjestelmähankkeessa).
Impact on schedule 
Aikatauluvaikutukset
- The assessment of linguistic impacts performed after the definition phase may delay the entire procurement process and may also affect other processes 
- Määrittelyvaiheen jälkeen tehty kielellisten vaikutusten arviointi voi myöhästyttää koko hankintaprosessia ja vaikuttaa myös muihin prosesseihin
- For example: organisational development, other acquisitions. 
- Esimerkiksi: organisaation kehittäminen, muut hankinnat.
planning 
suunnittelu
survey of markets 
markkinoiden kartoitus
definition of the contents and properties of the contract, including languages 
hankinnan sisällön ja ominaisuuksien, ml. kielet, määrittely
consideration of the Language Act: the linguistic impacts of the contract must be assessed at this stage 
kielilain huomioiminen: hankinnan kielelliset vaikutukset on arvioitava tässä vaiheessa
contract notice 
hankintailmoitus
invitation to tender 
tarjouspyyntö
additional references 
lisäselvitykset
reception and opening 
vastaanotto ja avaaminen
eligibility of tenders and tenderers 
tarjousten ja tarjoajien kelpoisuus
comparison of tenders 
tarjousten vertailu
award decision 
hankintapäätös
rejection decision 
hylkäyspäätös
information 
tiedotus
initialling 
parafointi
monitoring 
seuranta
Language of the procurement procedure 
Hankintamenettelyn kieli
In the procurement procedure, the language of the invitation to tender and tenders is determined according to the Act on Public Contracts (348/2007). 
Hankintamenettelyn tarjouspyynnön ja tarjouksen kieli määräytyy julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007) mukaan.
Is the procurement procedure to be managed in one or two languages? 
Tuleeko hankintamenettely hoitaa yhdellä vai kahdella kielellä?
- The language of the procurement procedure only applies to the procedure, not the outcome of the procurement. 
- Hankintamenettelyn kieli koskee vain menettelyä, ei hankinnan tulosta.
- The language selected for the procurement procedure must not exclude potential tenderers from the further phases of the process. 
- Hankintamenettelyn kielivalinnalla ei saa sulkea pois potentiaalisia tarjoajia jatkovaiheista.
- For example: in bilingual municipalities, monolingual service providers must also have the opportunity to submit a tender in their own language. 
- Esimerkiksi: kaksikielisessä kunnassa yksikielisilläkin palveluntarjoajilla tulee olla mahdollisuus jättää tarjouksensa omalla kielellään.
- In some cases, such as EU contracts, the procurement procedure may be carried out in one of the Union’s official languages (see Act on Public Contracts, Section 41). 
- Joissain tapauksissa, esim. EU-hankinnoissa, hankintamenettely voidaan tehdä jollakin EU:n virallisista kielistä (ks. 41 § laki julkisista hankinnoista).
For example: can the information system print out documents in the recipient’s language, Finnish or Swedish (customer perspective, legality) 
Esimerkiksi: voiko tietojärjestelmästä tulostaa asiakirjoja vastaanottajan kielellä, suomeksi tai ruotsiksi (asiakasnäkökulma, laillisuus)
For example: can the information system be used in Swedish in a Swedish-language or bilingual municipality (civil servant perspective) 
Esimerkiksi: voiko tietojärjestelmää käyttää ruotsiksi ruotsinkielisessä tai kaksikielisessä kunnassa (virkamiesnäkökulma)
For example: an additional feature usually costs more than a standard feature in an information system; this must be taken into account in the definition of the contract and in the budget (cost perspective). 
Esimerkiksi: hankinnan määrittelyssä ja budjetissa on otettava huomioon, että lisäominaisuus tietojärjestelmässä maksaa yleensä enemmän kuin vakio-ominaisuus (kustannusnäkökulma).
6 CONSIDERATION OF LANGUAGE SKILLS IN RECRUITMENT 
6 KIELITAIDON HUOMIOON OTTAMINEN TYÖHÖNOTOSSA
This tool is designed to help the authorities and civil servants with the application of the Act on the Knowledge of Languages Required of Personnel in Public Bodies (424/2003) in their recruitment so that the personnel’s knowledge of the languages needed in the job is ensured. 
Tämän työvälineen tarkoituksena on auttaa viranomaisia ja virkamiehiä soveltamaan julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta annettua lakia (424/2003) työhönotossaan siten, että henkilöstön kielitaito tehtäviin tarvittavissa kielissä varmistetaan.
In an announcement concerning an official position or other service position that is subject to application or is vacant, the State authorities must include a reference to any qualification criteria set for the knowledge of languages, as well as a reference to language skills required for the work assignments or considered an advantage in recruitment (Section 4). 
Valtion viranomaisen on Ilmoituksessa, joka koskee viran tai muun palvelussuhteen haettavana tai avoimena olemista, on mainittava mahdollisista kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista sekä työtehtävien edellyttämästä taikka palvelukseen otettaessa eduksi luettavasta kielitaidosta (4 §).
When a person is being recruited for an official position or otherwise for service, it must be verified that his or her knowledge of languages meets the language requirements for the work assignments (Section 3). 
Virkaa täytettäessä ja muuhun palvelussuhteeseen otettaessa on varmistauduttava siitä, että palvelukseen otettavalla on työtehtävien edellyttämä kielitaito (3 §).
Qualification criteria for the knowledge of languages may be set for the personnel of the State authorities only by virtue of an Act or by virtue of a Decree issued by the Government or the relevant Ministry under said Act. 
Valtion viranomaisten henkilöstölle voidaan asettaa kielitaitoa koskevia kelpoisuusvaatimuksia vain lailla taikka lain nojalla valtioneuvoston tai asianomaisen ministeriön asetuksella.
Qualification criteria concerning Finnish and Swedish skills must always be laid down if the personnel’s assignments include exercise of public power that is significant in view of the rights and obligations of individuals. 
Suomen ja ruotsin kielten taitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista on aina säädettävä, jos henkilöstön tehtäviin kuuluu yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien kannalta merkittävää julkisen vallan käyttöä.
Independent institutions under public law may set requirements for their personnel’s language skills, if these are not laid down in an Act or by virtue of an Act. 
Jos lailla tai lain nojalla ei säädetä itsenäisten julkisoikeudellisten laitosten henkilöstön kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista, laitokset voivat vahvistaa niitä.
What languages are needed in the job and at what level should the language skills be? 
Mitä kieliä tehtävässä tarvitaan ja millä tasolla kielitaidon tulisi olla?
For example, are writing skills needed or are comprehension and oral skills enough? 
Esimerkiksi kirjallinen taito vai riittääkö ymmärtäminen ja suullinen taito?
The levels are satisfactory, good and excellent (previously: perfect). 
Tasoja ovat tyydyttävä , hyvä ja erinomainen (aikaisemmin: täydellinen).
The need for language proficiency may apply to Finnish, Swedish, and possibly other languages. 
Kielitaidon tarve voi koskea suomea, ruotsia ja mahdollisesti muitakin kieliä.
Have any qualification criteria for language skills been laid down for the post? 
Onko tehtävään säädetty kielitaitoa koskevia kelpoisuusvaatimuksia?
What language skills, and at what level, do the work assignments require in practice or what language skills are considered an advantage for the applicant even if they have not been set as formal qualification criteria? 
Minkä kielen tai kielten taitoa, ja millä tasolla, työtehtävät edellyttävät käytännössä tai luetaan hakijalle eduksi vaikka ne eivät olekaan muodollisia kelpoisuusvaatimuksia?
The announcement for an official post must be clear so that the reader understands the difference between the qualification criteria and the skills considered an advantage. 
Virkailmoituksen on oltava selkeä siten, että lukija ymmärtää kelpoisuusvaatimusten ja eduksi luettavien taitojen eron.
Do you ensure both the formal language proficiency (based on language tests or certificates) and the actual language skills? 
Varmistatko niin muodollisen kielitaidon (perustuu kielikokeeseen tai kielitodistukseen) kuin tosiasiallisen kielitaidon?
Ensuring the language proficiency may also concern, e.g. the actual ability to write Finnish. 
Kielitaidon varmistaminen voi myös koskea esim. suomen kielen tosiasiallista kirjallista taitoa.
Do the language qualifications required and the language skills considered to be an advantage have any real importance for the appointment? 
Onko kielitaitoa koskevilla kelpoisuusvaatimuksilla ja eduksi luettavalla kielitaidolla tosiallista merkitystä nimittämiselle?
Are the language skills and their importance weighed in the same way as other merits in the memorandum of presentation? 
Punnitaanko kielitaito ja sen merkitys muiden ansioiden tapaan esittelymuistiossa?
Checking the qualification criteria concerning language proficiency 
Kielitaitoa koskevien kelpoisuusvaatimusten tarkistaminen
Are the qualification criteria concerning language proficiency at an appropriate level in the agency or should they be revised? 
Ovatko kielitaitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset myös virastotasolla tarkoituksenmukaisella tasolla vai tulisiko niitä korjata?
Would it be possible to stipulate, for instance, that the holders of some posts must have excellent Swedish skills and satisfactory or good Finnish skills? 
Olisiko eräisiin tehtäviin mahdollista säätää esimerkiksi erinomaisesta ruotsin kielen taidosta ja tyydyttävästä tai hyvästä suomen kielen taidosta?
Would it be possible to have symmetrical provisions concerning excellent Finnish or Swedish skills and satisfactory skills in the other language ( cf. Act on Civil Servants in Parliament, 1197/2003)? 
Olisiko mahdollista säätää symmetrisesti erinomaisesta suomen tai ruotsin kielen taitovaatimuksesta ja toisen kielen tyydyttävästä taitovaatimuksesta (vrt. eduskunnan virkamiehistä annettu laki, 1197/2003)?
Guidelines of the Ministry of Finance on principles followed when filling official positions (VM 1/01/2009, VM/2165/00. 00.00/2011). 
Valtiovarainministeriön ohje virantäytössä noudatettavista periaatteista (VM 1/01/2009, VM/2165/00. 00.00/2011)
Recommendation of the Ministry of Justice concerning the consideration of language skills in recruitment by the State authorities and courts of law (OM 3/58/2005) 
Oikeusministeriön suositus kielitaidon huomioon ottamista työhönotossa valtion viranomaisissa ja tuomioistuimissa (OM 3/58/2005)
Recommendation of the Ministry of Justice: 
Oikeusministeriön suositus:
Language skills in recruitment by the ministries – provisions and a checklist pertaining to recruitment (OM 1/58/2011) 
Kielitaito ministeriöiden työhönotossa - säännöksiä ja työhönottoon liittyvä tarkistuslista (OM 1/58/2011)