natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the main enforcement bottleneck continues to be ‘police paperwork’, i.e. the identification of miscreant drivers and ensuring that the correct people get fined or otherwise punished . 
Valvonnan pullonkaula on edelleen ns. poliisin toimistotyö eli sääntöjä rikkoneen kuljettajan tunnistaminen ja seuraamuksen toimittaminen oikealla henkilölle.
Automation of enforcement would be significantly easier if the offences being monitored were subject to administrative sanction in the manner of parking violations, because this would mean that the driver would not have to be identified. 
Valvonnan automatisointia edistäisi huomattavasti, mikäli valvottavat rikkomukset olisivat hallinnollisen sanktion piirissä pysäköintirikkomuksen tapaan, jolloin kuljettajan tunnistaminen ei olisi välttämätöntä.
The importance of road traffic enforcement will only diminish when road traffic becomes as automated as rail and air traffic. 
Tieliikenteen valvonnan merkitys vähenee vasta, kun tieliikenne automatisoituu samaan tapaan kuin raide- ja lentoliikenne.
But this is a long way off, and until then, efficient traffic enforcement is needed as a way of influencing choices made by drivers. 
Automaattinen tieliikenne on kuitenkin vielä vuosien takana ja siihen asti kuljettajien valintojen tueksi tarvitaan tehokasta valvontaa.
Table 10. Intelligent traffic enforcement projects 
Taulukko 10. Älykkään liikennevalvonnan osahankkeet
Revise the sanction system for road traffic to simplify and speed up the sanctioning offences caught through automated traffic enforcement. 
Uudistetaan tieliikenteen seuraamusjärjestelmää siten, että se tehostaa ja yksinkertaistaa automaattisessa liikennevalvonnassa rekisteröityjen seuraamusten määräämistä.
Municipalities will participate in traffic enforcement operations. 
Toteutetaan kuntien osallistuminen valvontaan.
FTA, MinTC, InterMin, Finnish Police, City of Helsinki, municipal sector 
LVM, SM, Poliisi, Helsingin kaupunki, kuntasektori, Liikennevirasto
Assess the potential for joint procurement and synergies of camera enforcement investment for the entire transport sector administration, authorities and police. 
Selvitetään kameravalvontaan liittyen yhteishankintamahdollisuudet ja synergiaedut investoinneissa koko liikennealan hallinnon ja viranomaisten sekä poliisin osalta.
FTA, 
Liikennevirasto,
MinTC, InterMin, Finnish Police, City of Helsinki, municipal sector 
LVM, SM, Poliisi, Helsingin kaupunki, kuntasektori
Increase the road coverage of camera enforcement systems by a thousand kilometres (current coverage is 3,000 km). 
Lisätään kameravalvonnan piirissä olevien tiekilometrejä tuhannella kilometrillä (nyt 3000 km).
MinTC, InterMin, Finnish Police, MoF 
LVM, SM, Poliisi, VM
Double the number of mobile camera enforcement units (current number is 15). 
Kaksinkertaistetaan käytössä olevien liikkuvien kameravalvonnan yksiköiden lukumäärä (nyt 15 kpl).
MoF, InterMin, Finnish Police, FTA, 
VM, SM, Poliisi, Liikennevirasto
Get municipalities to participate in camera enforcement – 50 cameras introduced in built-up areas, 30 of which will be in Helsinki. 
Toteutetaan kuntien osallistuminen kameravalvontaan - taajamiin 50 kameraa, joista 30 Helsinkiin.
MinTC , InterMin, Finnish Police, City of Helsinki , municipal sector 
LVM , SM, Poliisi, Helsingin kaupunki , kuntasektori
Use existing enforcement systems and automated cameras to monitor issues such as average speeds, following too closely, seat belt use, bus lane use and the obeying of “No thoroughfare” signs. 
Valvotaan nykyisten valvontamuotojen lisäksi automaattikameroilla mm. keskinopeuksia, liian lähellä ajamista, turvavyön käyttöä, bussikaistan käyttöä ja läpiajokieltoja.
MinTC, TraFi, InterMin, Finnish Police, City of Helsinki, municipal sector 
LVM, Trafi, SM, Poliisi, Helsingin kaupunki, kuntasektori
Proactive safety systems can improve traffic safety by preventing accidents and by reducing the negative impacts of accidents that have already occurred. 
Ennakoivilla turvajärjestelmillä parannetaan turvallisuutta toisaalta lieventämällä jo tapahtuneiden liikenneonnettomuuksien seurauksia ja toisaalta ehkäisemällä kokonaan onnettomuuksia.
Reduction of severity of accidents 
Onnettomuuksien seurauksien lieventäminen
In the near future, the severity of accidents will be reduced primarily through the large-scale implementation of the automated emergency call system eCall and traffic signal priorities for emergency vehicles. 
Keskeiset onnettomuuksien seurauksien lieventämiseen tähtäävät toimet ovat lähivuosina ajoneuvojen automaattisen eCall-hätäviestijärjestelmän sekä hälytysajoneuvojen liikennevaloetuuksien laajamittainen toteuttaminen.
The Europe-wide eCall system will be implemented in accordance with the European Commission’s definitions as part of the national implementation of the ITS Directive. 
Euroopan laajuisen eCall-järjestelmän toteutus tapahtuu Euroopan komission määritysten perusteella osana älyliikennedirektiivin kansallista täytäntöönpanoa.
From 2015 onwards, the eCall device must come as standard in all type-approved cars in Europe, telecommunication networks must be designed to prioritise eCall messages, and emergency response centres must be equipped to handle eCall communications. 
Vuodesta 2015 lähtien tullee kaikissa Euroopassa tyyppihyväksyttävissä uusissa automalleissa olemaan vakiovarusteena eCall-laite, televerkossa pitää olla eCall-hätäviestien priorisoitu välitysvalmius ja hätäkeskuksissa pitää olla valmius käsitellä eCall-viestintä.
Table 11. Reactive safety system projects 
Taulukko 11. Reagoivien turvajärjestelmien osahankkeet
Ensure national eCall system readiness in accordance with the common action plan of the authorities responsible. 
Toteutetaan eCall järjestelmän osa-alueiden kansalliset valmiudet vastuuviranomaisten yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti.
Relaying eCall messages to emergency response centres through the mobile phone network as defined in the action plan 
eCall -hätäviestien välittäminen matkapuhelinverkoissa määritysten mukaisella tavalla hätäkeskuksiin
System requirement compliance and possible inspection procedures of eCall devices 
eCall laitteiden vaatimustenmukaisuus ja mahdolliset katsastustoimenpiteet
Emergency response centre readiness to receive eCall messages as defined 
Hätäkeskusten valmiudet vastaanottaa eCall-viestit määritysten mukaisella tavalla
Determine national cooperation model and interface between emergency response centres and commercial service centres 
Selvennetään hätäkeskusten ja kaupallisten palvelukeskusten välinen kansallinen yhteistyömalli ja rajapinta
TraFi , MinTC, InterMin, emergency response centres, corporate sector 
Trafi , LVM, SM, hätäkeskukset, yrityssektori
Realise traffic signal priorities for emergency vehicles as a nationally uniform solution by exploiting the same technology used to implement public transport signal priorities. 
Toteutetaan hälytysajoneuvojen etuudet kansallisesti yhdenmukaisena ratkaisuna hyödyntäen samoja tekniikoita kuin joukkoliikenne-etuuksissa.
TraFi, FTA , MinTC, InterMin, emergency response centres, emergency services, municipal sector 
Trafi, Liikennevirasto , LVM, SM, hätäkeskukset, pelastuslaitokset, kuntasektori
Accident prevention 
Onnettomuuksien ehkäiseminen
Accident prevention deals with the common causes of accidents, such as driving while intoxicated (DWI), speeding and human error. 
Liikenneonnettomuuksien ennaltaehkäisyssä pureudutaan keskeisiin turvallisuusongelmiin kuten päihtyneenä ajamiseen, ylinopeuksiin ja inhimillisiin virheisiin.
The biggest potential for accident prevention is through the large-scale introduction of cooperative systems . 
Onnettomuuksien estämisen kannalta merkittävimmät mahdollisuudet tarjoaa ns. yhteistoiminnallisten järjestelmien (cooperative systems) laajamittainen käyttöönotto.
These systems are based on automatic communication among vehicles or travellers and between travellers and the transport infrastructure. 
Nämä järjestelmät perustuvat ajoneuvojen tai liikkujien keskinäiseen sekä liikkujien ja liikenneinfrastruktuurin väliseen automaattiseen tiedonvaihtoon.
This allows vehicle systems to reduce travellers’ observational and other errors by warning them about impending hazards and by even taking evasive action or braking if the vehicle is in danger of crashing. 
Tämä antaa ajoneuvon järjestelmille mahdollisuuden vaikuttaa liikkujien havainto- ja muihin virheisiin varoittamalla uhkaavista vaaratilanteista ja jopa ryhtyä väistö- tai jarrutustoimenpiteisiin törmäyksen uhatessa.
Until now, the development rate has been mostly dependent on the actions of the automotive industry, but now development efforts in Finland will focus on applications based on retrofitted and nomadic devices. This will also allow systems to be installed in older vehicles and even on bikes. 
Kehitys on tapahtunut tähän mennessä pitkälti autoteollisuuden lähtökohdista, mutta Suomen etuna on panostaa jälkiasennettaviin ja nomadeihin (liikuteltaviin) laitteisiin perustuviin sovelluksiin, jotka mahdollistavat järjestelmät myös vanhoihin ajoneuvoihin ja kevytliikenteeseen.
The most advanced systems in the world allow vehicles to move without a driver. 
Maailmalla kaikkein edistyksellisimmät järjestelmät mahdollistavat jo ajoneuvojen liikkumisen ilman kuljettajaa.
The pioneers in the field of road traffic are the Google Driverless Car and the states of Nevada and California, which have allowed “robot cars” on their roads. 
Edelläkävijänä tieliikenteessä on Google Driverless Car yhdessä Nevadan, Floridan ja Kalifornian osavaltioiden kanssa, joissa lainmuutoksilla on sallittu ”robottiautojen” liikkuminen muun liikenteen seassa.
No European countries have allowed driverless vehicles on their roads. 
Euroopassa mikään maa ei ole vielä mahdollistanut kuljettamattomien ajoneuvojen liikkumista normaalin liikenteen seassa.
On a smaller scale, new vehicles already include several advanced, automatic support systems, such as adaptive cruise control, lane departure warning and parking assistance systems. 
Nykyisistä uusimmista ajoneuvoista löytyy jo useita edistyksellisiä automatiikkaan perustuvia apuvälineitä, kuten vakionopeus-, kaistavaroitus- ja pysäköintiapujärjestelmiä.
There is also much potential for the use of “robot vehicles” in public and goods transport. 
Joukko- ja tavaraliikenteessä ”robottiajoneuvojen” mahdollisuudet ovat niin ikään huomattavat.
Driverless metro systems are already in use around the world. In Finland, Helsinki Region Transport (HRT) has decided to automate its metro system. 
Maailmalla on jo käytössä kuljettajattomia metroja ja Suomessakin HKL on tehnyt päätöksen automaattimetrohankkeesta.
Visionaries and experts agree that driverless vehicles have a great future in front of them – in terms of both their impact on transport and their inherent business potential. 
Kokonaisuutena kuljettajattomien ajoneuvojen näkymät ovat eri visionäärien ja asiantuntijoiden mielestä varsin huikeat – niin liikenteellisten vaikutusten kuin liiketoimintamahdollisuuksienkin osalta.
Table 12. Proactive cooperative system projects 
Taulukko 12. Ennakoivien yhteistoiminnallisten järjestelmien osahankkeet
Promote the availability of transport information services required by cooperative systems 
Edistetään yhteistoiminnallisten järjestelmien tarvitsemien liikenteen tietopalvelujen saatavuutta
Open data and available data 
Avoin data
Enabling of information services that improve safety 
Turvallisuutta lisäävien tietopalvelujen mahdollistaminen
Introduction of warning systems at level crossings 
Tasoristeysten varoitusjärjestelmän käyttöönotto
Actively integrate cooperative systems into ITS pilots and trial areas. 
Tuodaan yhteistoiminnalliset järjestelmät aktiivisesti mukaan älyliikenteen pilotteihin ja kokeilualueille.
MinTC, TraFi , ITS Finland, corporate sector 
LVM, Trafi , ITS Finland, yrityssektori
Promote retrofitted and nomadic applications at EU level. 
Vaikutetaan EU-tasolla jälkiasennettavien ja nomadien sovellusten edistämiseksi.
TraFi, MinTC, FTA, ITS Finland 
Trafi, Liikennevirasto, LVM, ITS Finland
As a special cooperative system project, implement a warning system for level crossings by carrying out a large-scale system pilot and impact and functionality assessments, which will then be used as the basis for decisions about follow-up actions to equip trains, level crossings and travellers with the system. 
Otetaan käyttöön tasoristeysten varoitusjärjestelmä järjestämällä riittävän laajamittainen pilotointi sekä vaikuttavuus- ja toimivuusarviointi, jonka pohjalta päätetään jatkotoimista junien, tasoristeysten ja liikkujien varustamiseksi.
FTA, TraFi, MinTC, research institutes 
Liikennevirasto, Trafi, LVM, tutkimuslaitokset
Assess driverless vehicles’ business potential, legislative requirements and potential profitability for the transport sector. 
Selvitetään kuljettajattomien ajoneuvojen sisältämä tuottavuuspotentiaali liikennesektorille, liiketoimintamahdollisuudet sekä lainsäädännölliset vaatimukset.
MinTC, MEE, TraFi , research institutes, corporate sector 
LVM, TEM, Trafi , tutkimuslaitokset, yrityssektori
Carry out more large-scale cooperative system trials and implementation in vehicles and integrated mobile devices. 
Toteutetaan yhteistoiminnallisten järjestelmien laajemmat kokeilut ja käyttöönotto ajoneuvoissa ja niihin integroituvissa mobiililaitteissa.
MinTC, TraFi , FMI, 
LVM, Trafi , Ilmatieteen laitos,
research institutes, corporate sector 
tutkimuslaitokset, yrityssektori
Reducing the incidence of DWI is an essential part of transport safety. 
Rattijuopumusten vähentäminen on keskeinen osa liikenneturvallisuustyötä.
Drunk drivers are involved in a quarter of all fatal road traffic accidents. 
Rattijuoppo on osallisena noin joka neljännessä kuolemaan johtaneessa tieliikenneonnettomuudessa.
Alcolocks are an efficient means to prevent DWIs, and their use was made mandatory in day care and school transport from August 2011. 
Alkolukko on tehokas keino estää rattijuopumus ja sen käyttö säädettiin pakolliseksi päivähoito- ja koulukuljetuksissa elokuusta 2011 lähtien.
The use of the alcolock to reduce DWIs is an on-going activity. 
Rattijuopumusten vähentämistä alkolukon avulla jatketaan edelleen.
Table 13. Alcolock promotion projects 
Taulukko 13. Alkolukon käytön edistämisen osahankkeet
Assess the prerequisites for expanding alcolock use especially in professional transport 
Selvitetään alkolukon käytön laajentamisen edellytykset erityisesti ammattiliikenteessä
Public transport and maintenance contracts, quality criterion 
Julkiset kuljetus- ja hoitourakat, laatukriteeri
Legislative means 
Lainsäädännölliset keinot
MinTC, InterMin, TraFi, corporate sector 
LVM, SM, Trafi, yrityssektori
Support making the alcolock mandatory standard equipment in all new cars in the EU 
Vaikutetaan EU-tasolla alkolukon saamiseksi pakolliseksi vakiovarusteeksi uusiin autoihin
MinTC, TraFi 
LVM, Trafi
The aim of the multi-service model is to produce a variety of mobility services in an accessible and inexpensive way. 
Monipalvelumallin tavoitteena on tuottaa erilaisia liikkumiseen liittyviä palveluita käyttäjälle helposti saataville, edullisesti sekä parhaimmillaan yhdellä sopimuksella ja laskulla.
At best, all services will be available under one contract or for a single fee. 
Palvelut saattavat hyödyntää samoja peruselementtejä, kuten käyttäjän tunnistaminen ja paikantaminen, tiedonsiirto, maksuprosessi jne.
The services may exploit common basic elements, such as user identification and tracking, data transfer, payment processes etc. Consumers would be able to select a device of their choice bundled with a service package or order the services later on, which is similar to how they purchase mobile phones and teleoperator service packages. 
Kuluttaja voi valita haluamansa laitteen ja sen mukana ostaa tai jälkeenpäin tilata haluamansa palvelut, aivan kuten matkapuhelinta ja teleoperaattoria hankittaessa.
The multi-service model can be used to replace multiple separate devices and systems and thus achieve savings. 
Monipalvelumallilla voidaan korvata useat erilliset laitteet ja järjestelmät ja saavuttaa siten kustannussäästöjä.
Service providers (authorities and commercial operators) will use the multi-service model to create service/operator synergies and new business opportunities. 
Palvelun tuottajan (viranomaiset ja kaupalliset toimijat) näkökulmasta monipalvelumallilla tavoitellaan palveluiden ja toimijoiden välisiä synergiaetuja ja uusien liiketoimintamahdollisuuksien syntymistä.
The aim is to create an ecosystem of public and private services that will function as an integrated network, not just as individual services. 
Toiveena on julkisten ja yksityisten palveluiden yhteinen ekosysteemi, joka toimisi pikemmin verkostona kuin tuottajakohtaisina palveluiden siiloina.
It is hoped that the authorities will promote the development of services under the multi-service model by releasing open data, for example. 
Viranomaisten toivotaan mahdollistavan monipalveluperiaatteella tuotettujen palveluiden kehittäminen mm. avoimen datan tarjoamisella.
The advancement of the multi-service model will also create expertise and technical tools that can be exploited if necessary in the planning of a location-based road user charging system. 
Lisäksi monipalvelumallin edistäminen tuottaa sellaista osaamista ja teknisiä työkaluja, joita voidaan tarvittaessa hyödyntää myös paikkatietopohjaista tienkäyttömaksujärjestelmää suunniteltaessa.
Public-private partnership in the field of ITS provides an excellent framework for the creation of new kinds of operating models and service structures, which may lead to successful exports. 
Julkisen ja kaupallisen sektorin toimiva ITS-yhteistyö antaa erinomaiset puitteet luoda uudenlaisia toimintamalleja ja palvelurakenteita, joiden avulla voidaan saada aikaiseksi myös vientituotteita.
Semi-official services, parafiscal charges such as road user charges, and any other charges will be settled in accordance with legally prescribed and certified processes. 
Monipalvelumallilla tarjottavat viranomaisluonteiset palvelut, veroluonteiset maksut, kuten tienkäyttömaksut, ja mahdolliset muut maksut suoritetaan lakisääteisten ja sertifioitujen prosessien mukaisesti.
Road user charges and other transport pricing issues are handled by the working group on fair and intelligent transport, which has until the end of 2013 to assess the transport, technical, economic and legislative issues associated with road user charges. 
Liikenteen hinnoitteluun liittyviä kysymyksiä käsitellään ”Oikeudenmukainen ja älykäs liikenne” -työryhmässä, joka selvittää vuoden 2013 loppuun mennessä mm. tiemaksujen tekniset, liikenteelliset, taloudelliset ja lainsäädännölliset kysymykset.
In the future, travellers will be able to easily access and use mobility, entertainment, navigation, driver support and transport mode-specific apps through fixed or portable in-vehicle terminals. 
Tulevaisuudessa liikkuja voi helposti tilata ja ottaa käyttöönsä markkinoiden tarjoamia liikkumisen, viihteen, navigoinnin, ajotavan, eri kulkumuotojen "Apps"-palveluja omalle päätelaitteelleen, joka voi olla kiinteästi ajoneuvoon asennettu tai kannettava.
Terminals will automatically connect with a vehicle’s data bus and exploit its data and resources. 
Päätelaite voi kytkeytyä automaattisesti ajoneuvon tietoväylään hyödyntäen sen resursseja ja tietoja.
The next generation of mobility services aim to be independent of technology, vehicle manufacturer, models or service providers. 
Keskeistä uuden sukupolven liikkumispalveluille on niiden pyrkimys riippumattomuuteen teknologioista, ajoneuvomerkeistä, malleista tai palveluntarjoajista.
In the multi-service model, service users are also producers of raw mobility data. 
Monipalvelumallissa palvelujen käyttäjät toimivat samalla myös liikkumiseen liittyvän raakadatan tuottajina.
They produce data for both commercial and authority services, e.g. for real-time traffic flow charts and situation pictures. 
Palvelujen käyttäjät tuottavat tietoa sekä kaupallisten palvelujen että viranomaispalvelujen tarpeisiin, kuten ajantasaisen liikenteen sujuvuus- ja tilannekuvan tuottamiseen.
The multi-service model is characterised by use of the same information (once it is produced) to create numerous services, 
Kertaalleen tuotettua tietoa hyödynnetään monipuolisesti erilaisten palveluiden raaka-aineena.
the extensive distribution and exploitability of open data, and a high level of data and privacy protection. 
Ominaista on tiedon avoimuus ja laaja hyödynnettävyys sekä jakelu yhdistettynä korkeaan tieto- ja yksityisyydensuojaan.
Public authorities do not intend to develop their own technical multi-service platform, but to support commercial stakeholders in creating services and service platforms based on the multi-service model. 
Viranomaisten tavoitteena ei ole kehittää omaa teknistä monipalvelualustaa, vaan edistää kaupallisten toimijoiden pyrkimyksiä kehittää monipalvelumallin mukaisia palveluja ja palvelualustoja.
The can also provide or, in some cases, procure public authority services through the commercial platforms mentioned above. 
Lisäksi viranomaiset voivat tarjota, tai joiltain osin myös hankkia, viranomaispalvelut kaupallisilta alustoilta.
One or more commercial service operators and/or platforms offering services to the authorities, corporate clients and consumers are expected to be created in Finland. 
Odotettavaa on, että Suomeen syntyy yksi tai useampia kaupallisten toimijoiden hallinnoimia palveluoperaattoreita ja/tai -alustoja, jotka tarjoavat palveluja avoimilla ja toimivilla markkinoilla sekä viranomaisille, yritysasiakkaille että kuluttajille.
In the future, it will be necessary to assess whether the authorities can develop their procurement and financial models to take into account service impacts and user numbers. 
Jatkossa selvitetään myös viranomaisten mahdollisuutta kehittää hankinta- ja rahoitusmalliaan vaikutuksiin ja käyttäjämääriin perustuvaksi.
The multi-service model cannot be developed unless commercial stakeholders open their service and customer interfaces. 
Monipalvelumallin kehittämisen edellytyksenä on myös se, että kaupalliset toimijat avaavat palvelu- ja asiakasrajapintojaan.
This will lead to the creation of a common multi-service model interface that will allow service production, service integration and effective customer penetration by exploiting not only new but also existing services and customers. 
Tällä tavalla saavutetaan yhteinen monipalvelumallin rajapinta ja tavoitetaan riittävän laaja asiakaspotentiaali kannattavien ja vaikuttavien palvelujen mahdollistamiseksi.
Table 14. Multi-service model projects 
Taulukko 14. Monipalvelumallin osahankkeet
Produce services in conjunction with commercial stakeholders according to the multi-service model. 
Projektoidaan palvelujen tuottaminen yhdessä kaupallisten toimijoiden kanssa monipalvelumalliperiaatteella.
Launch a PPP-based pilot examining how to develop the distribution of ITS Directive-compliant free safety information using the multi-service principle. 
Aloitetaan pilotointi ensi­asiakkaiden kanssa PPP-mallilla esim. joidenkin ITS direktiivin mukaisten ilmaisten turvatietojen jakelun kehittämisestä monipalveluperiaatteella
MinTC, TraFi, FMI, ITS Finland, corporate sector 
LVM, Trafi, Ilmatieteen laitos, ITS Finland, yrityssektori
Develop user-based and impact-based procurement procedures to support networked service production and the creation of a multi-service business model. 
Kehitetään hankintamenettelyjä käyttäjä- ja vaikutusperusteisesti tukemaan verkostomaista palvelutuotantoa ja monipalvelumallin liiketoimintamallin rakentumista
TraFi, MinTC, ITS Finland, corporate sector 
Trafi, LVM, ITS Finland, yrityssektori
Invest in international cooperation with other countries’ transport authorities, other public stakeholders and ITS sector stakeholders to create and establish standards to support the multi-service model. 
Panostetaan kansainväliseen yhteistyöhön muiden maiden liikenneviranomaisten, muiden julkisten toimijoiden sekä älyliikennetoimialan kesken tavoitteena monipalvelumallia tukevien standardien syntyminen ja vakiintuminen.
MinTC, Tr a Fi , FMI, ITS Fi n land 
LVM, Trafi , Ilmatieteen laitos, ITS Finland,