natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In line with the EU targets, Finland should reduce its transport emissions by 16 per cent compared to 2005 by 2020. Finland’s national long-term climate and energy strategy (2008) set a reduction of emissions by 15 per cent as the target for the transport sector. 
EU-tavoitteiden mukaan Suomen on vähennettävä liikenteen päästöjä 16 prosentilla vuoteen 2020 mennessä verrattuna vuoteen 2005. Suomen kansallisessa pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategiassa (2008) liikennesektorille asetettiin 15 prosentin päästövähennystavoite.
The means for reaching this target were outlined in the Climate Policy Programme (ILPO) completed in 2009 for the Ministry of Transport and Communications’ administrative branch. 
Keinot tavoitteeseen pääsemiseksi linjattiin maaliskuussa 2009 valmistuneessa LVM:n hallinnonalan ilmastopoliittisessa ohjelmassa (ILPO).
The emission reduction targets are extremely challenging for the transport sector, and they cannot be achieved without effort. 
Päästövähennystavoitteet ovat liikennesektorin osalta hyvin haasteellisia eivätkä kivuttomasti saavutettavissa.
The share accounted for by road transport in national transport emissions is approx. 90 per cent. 
Tieliikenteen päästöjen osuus kansallisen liikenteen päästöistä on n. 90 prosenttia.
Essential measures for making progress towards the target will include reducing the tonne-kilometres completed, accelerating vehicle stock renewal and introducing low-emission technologies and sustainable fuels. 
Tavoitteita kohti eteneminen edellyttää liikennesuoritteiden vähentämistä, ajoneuvokannan uusiutumisen vauhdittamista sekä vähäpäästöisen teknologian ja kestävien polttoaineiden käyttöönottoa.
Regardless of the measures taken, transport emissions have been increasing. 
Tehdyistä toimenpiteistä huolimatta liikenteen päästöt ovat olleet kasvussa.
Without an essential improvement in the impact of the measures, Finland will fail to reach the targets. 
Ilman toimenpiteiden vaikuttavuuden oleellista parantumista Suomi ei tule saavuttamaan asetettuja tavoitteita.
An intermediate evaluation of the Climate Policy Programme for transport will be conducted in 2012. 
Liikenteen ilmastopoliittisen ohjelman välitarkastelu tehdään vuoden 2012 aikana.
Achieving the climate-related and environmental targets must also be supported by better cooperation and coordination between various parties and authorities. 
Ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttaminen tarvitsee tuekseen myös eri osapuolien ja viranomaistahojen nykyistä parempaa yhteistyötä ja koordinaatiota.
Several new initiatives for improving logistics have been put forward and are being prepared at EU level; their aim is to facilitate the use of electronic transport documents and e-services. 
EU-tasolla on tehty ja on parhaillaan valmisteilla muun muassa useita uusia logistiikan parantamiseen tähtääviä aloitteita, joilla pyritään sähköisten kuljetusasiakirjojen ja sähköisen asioinnin helpottamiseen.
Another significant initiative is the strategy to reduce carbon dioxide emissions from heavy goods vehicles, in the context of which we must ensure that we can maintain our national competitiveness. 
Merkittävä on myös raskaiden ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskeva strategia, jonka yhteydessä tulee varmistaa kansallisen kilpailukyvyn säilyminen.
Finland must play an active role in negotiations on international and EU-level actions to reduce oil dependence and emissions and contribute to finding cost-effective solutions that ensure smooth-running transport, but also are suitable for Finnish conditions and the special features of the Finnish transport sector. 
Suomen on oltava aktiivinen neuvoteltaessa kansainvälisistä ja EU-tason toimista öljyriippuvuuden ja päästöjen vähentämiseksi, jotta näissä löydetään kuljetusten saumattomuuden turvaavat, mutta myös Suomen olosuhteisiin ja liikenteellisiin erityispiirteisiin sopivat kustannustehokkaat ratkaisut.
In addition, full use of national energy sources should be made possible. 
Lisäksi kansalliset energialähteet tulisi voida käyttää täysimääräisesti.
At the national level, we should speed up improvements in the energy efficiency of transport by creating operating models and setting aside funding to support measures that reduce greenhouse gas emissions and promote the introduction of new vehicle technologies by transport sector companies (the so-called energy subsidy for transport). 
Kansallisesti liikenteen energiatehokkuuden parantamista olisi tarpeen vauhdittaa luomalla toimintamallit ja varaamalla rahoitusta liikennealan yritysten kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien toimien tukemiseksi ja uuden ajoneuvoteknologian käyttöön oton edistämiseksi (ns. liikenteen energiatuki).
Financial guidance and information steering 
Taloudellinen ja informaatio-ohjaus
One way of achieving the targets is to increase the market share of public transport in transport modes. 
Yhtenä keinona tavoitteiden saavuttamiseksi on joukkoliikenteen kulkutapaosuuden kasvattaminen.
At the same time, considerable benefits could be achieved in the areas of other environmental issues, the smooth running of traffic and traffic safety. 
Samalla saavutettaisiin huomattavia hyötyjä myös muiden ympäristökysymysten, liikenteen sujuvuuden ja liikenneturvallisuuden alueilla.
This would involve developing legislation, financial guidance and information steering, particularly guidance relating to mobility. 
Tämä edellyttää lainsäädännön, taloudellisen ohjauksen ja informaatio-ohjauksen, erityisesti liikkumisen ohjauksen, kehittämistä.
The current complex taxation and charging system applied to transport does not support decision-making related to the choice of transport mode optimally, as required by climate and transport policy objectives. 
Nykyinen liikenteen monitahoinen vero- ja maksujärjestelmä ei tue parhaalla mahdollisella tavalla kulkumuodon valintaan liittyvää päätöksentekoa ilmasto- ja liikennepoliittisten tavoitteiden mukaisesti.
Our income tax system contains features that blur the transparency of costs incurred by various modes of transport. 
Tuloverojärjestelmäämme liittyy piirteitä, jotka hämärtävät eri liikennemuotojen kustannusten läpinäkyvyyttä.
The taxation treatment of employer-subsidised commuter tickets, for example, is unnecessarily complicated and fails to promote the introduction of such schemes. 
Esimerkiksi työsuhdematkalipun verokohtelu on tarpeettoman monimutkainen eikä edistä työsuhdematkalipun käyttöönottoa.
By clarifying taxation practices, we could significantly influence the introduction of employer-subsidised commuter tickets and thus the uptake of public transport in large urban regions. 
Selkiyttämällä verotuskäytäntöä olisi mahdollisuus merkittävästi vaikuttaa työsuhdematkalipun käyttöönottoon ja sitä kautta joukkoliikenteen käyttöön suurilla kaupunkiseuduilla.
The reduction in tax intake that would be a consequence of reforming the taxation practices concerning employer-subsidised commuter tickets could be compensated for by simultaneously examining fringe benefits such as company cars and parking facilities offered by employers. 
Työsuhdematkalipun verotuskäytännön uudistamisesta aiheutuva verokertymän vähenemä olisi mahdollista kompensoida tarkastelemalla yhtäaikaisesti esimerkiksi työnantajien tarjoamia auto- ja pysäköintietuuksia.
We should reform the entire system so that it would better support environmental and transport policy objectives while retaining the fiscal impacts of the current system. 
Kokonaisuutta olisi tarve uudistaa tukemaan nykyistä paremmin ympäristö- ja liikennepoliittisia tavoitteita pitämällä kuitenkin samanaikaisesti kiinni nykyjärjestelmän fiskaalisista vaikutuksista.
The overall impacts of taxes and charges on transport and transport services have not been sufficiently studied from the perspective of citizens or companies. 
Liikenteeseen ja liikennepalveluihin kohdistuvien maksujen ja verojen kokonaisvaikutuksia kansalaisten tai yritysten näkökulmasta ei ole tarkasteltu riittävästi.
When looking at the pricing of traffic, we should also examine various modes of transport in parallel. 
Liikenteen hinnoittelua tarkasteltaessa eri liikennemuotoja on tarpeen tarkastella myös rinnakkain.
At EU level, too, the objective is fair pricing of all modes of transport by including external costs and extending the ”user pays” and ”polluter pays” principles to various modes of transport and removing incentives that have a negative impact on people’s behaviour. 
Myös EU-tasolla tavoitteena on kaikkien liikennemuotojen hinnoittelu tasavertaisesti ulkoiset kustannukset sisäistämällä sekä ”käyttäjä maksaa” ja ”saastuttaja maksaa” periaatteiden ulottamisella eri liikennemuotoihin ja käyttäytymistä negatiivisesti ohjaavien kannustimien poistaminen.
Finland must play an active role in these efforts. 
Suomen tulee olla aktiivisesti mukana tässä työssä.
New methods and technologies 
Uudet tavat ja teknologiat
Utilising ICT as part of the transport system is of primary importance in promoting the productivity, safety, flexibility and environmental friendliness of the system. 
Tieto- ja viestintäteknologian hyödyntäminen liikennejärjestelmän osana on ensiarvoisen tärkeää liikennejärjestelmän tuottavuuden, turvallisuuden, sujuvuuden sekä ympäristöystävällisyyden edistämiseksi.
We must ensure that the national intelligent transport strategy is implemented in different modes of transport and that a sustainable distribution of transport modes is developed. 
Kansallisen älyliikennestrategian toteutuminen eri liikennemuodoissa ja kestävän liikennemuotojakauman kehitys tulee varmistaa.
To support the implementation of the intelligent transport strategy, it is vital to set up national trial areas for intelligent traffic in Finland in order to develop innovations, research and the transport system. 
Älyliikenteen strategian toteuttamisen tueksi on tarpeen perustaa Suomeen älyliikenteen kansallisia kokeilualueita innovaatioiden, tutkimuksen sekä liikennejärjestelmän kehittämiseksi.
The trial areas could also be used to promote Finnish exports. 
Kokeilualueita voidaan hyödyntää myös suomalaisen viennin edistämisessä.
Long-term inputs to product development from both the public and the private sector will be required to develop new operating methods and technologies. 
Uusien toimintatapojen sekä teknologioiden kehittämiseksi tarvitaan pitkäjänteistä tuotekehityspanostusta sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta.
These new technologies will help to create jobs in industry, business for service production and products for export. 
Uudet teknologiat synnyttävät työpaikkoja teollisuuteen, liiketoimintaa palvelutuotantoon sekä tuotteita vientiin.
The role of the public sector as a leader in promoting and introducing new technologies should be enhanced. 
Julkisen sektorin roolia edelläkävijänä uuden teknologian edistämisessä ja käyttöönotos-sa tulisi kasvattaa.
We should ensure without delay that there are no regulative or structural obstacles to the wider use of new modes of travel (ride-sharing schemes, car pools etc.) or to the introduction of advanced low-emission technologies. 
Ensi tilassa tulee varmistaa, ettei regulatiivisia tai rakenteellisia esteitä uusien liikkumismuotojen (yhteiskäyttöautot, kimppakyydit yms.) yleistymiselle ja edistyneiden vähäpäästöisten teknologioiden käyttöönotolle ole.
Open dissemination of public information combined with rapid technical development will generate interactive services of a completely new type, which everyone can contribute to. 
Julkisen tiedon avaaminen ja teknologian nopea kehitys synnyttää täysin uudenlaisia, vuorovaikutteisia palveluja, joiden tuottamisessa jokainen voi olla osallisena.
The public sector also has a role to play in encouraging the market to develop new solutions, and in public procurement of transport services and fleet, emissions and energy efficiency should thus be highlighted as key evaluation criteria. 
Julkisella sektorilla on roolinsa myös markkinoiden kannustamisessa uusien ratkaisujen kehittämiseen, ja julkisissa liikennepalvelujen ja -kaluston hankinnoissa tuleekin päästö- ja energiatehokkuus nostaa keskeiseksi arviointiperusteeksi.
Guidance to support this goal will be prepared by central government, and regulations will be made more stringent if necessary. 
Tämän tueksi valmistellaan valtionhallinnossa opastusta ja tarvittaessa tiukennetaan ohjausta.
Cleantech development, including the Finnish electric car cluster, needs references from the domestic market. 
Cleantech-kehitys, muun muassa Suomen sähköautoklusteri, tarvitsee kotimarkkinareferenssejä.
As a significant customer, the state plays an important role in generating critical mass in traffic, as a result offering consumers more choice and infrastructures that serve low-emission technologies. 
Merkittävänä tilaajana valtiolla on tärkeä rooli kriittisen massan synnyttämisessä liikenteeseen, jonka myötä kuluttajille on tarjolla laajemmat valikoimat ja vähäpäästöisiä teknologioita palveleva infra.
In the future, citizens’ travel needs can be influenced by utilising ICT and by promoting the development and introduction of digital services. 
Jatkossa vaikutetaan kansalaisten liikkumistarpeeseen hyödyntämällä tieto- ja viestintäteknologiaa ja edistämällä digitaalisten palvelujen kehittämistä ja käyttöönottoa.
The content of transport policy has traditionally emphasised the development of transport infrastructures and conditions. 
Perinteisesti liikennepolitiikan sisältö on painottunut liikenneinfrastruktuurin ja liikenneolosuhteiden kehittämiseen.
However, awareness of the limited resources available to society and an environmental and efficiency-oriented approach combined with ICT development have opened up some completely new opportunities for reducing the need for physical travel. 
Tietoisuus yhteiskunnan rajallisista resursseista, ympäristö- ja tehokkuusajattelu sekä tieto- ja viestintäteknologian kehittyminen ovat avanneet kokonaan uusia mahdollisuuksia fyysisen liikkumistarpeen vähentämiseksi.
Finnish people today have access to, or at least awareness of, telework, distance learning, e-services, mobile telework, social media and videoconferencing. 
Etätyöskentely, etäopiskelu, etäasiointi, liikkuva etätyö, sosiaalinen media ja videoneuvottelut ovat jo nykyään suomalaisten ulottuvilla tai ainakin lähes kaikkien tietoisuudessa.
Even if these operating practices are not traditionally a direct part of transport policy, the consequences of their more wide-spread use will in practice serve all transport policy objectives as well as the objectives of environmental and climate policy. 
Vaikka nämä toimintatavat eivät perinteisesti kuulukaan suoraan liikennepolitiikan piiriin, niiden yleistymisestä seuraavat vaikutukset palvelevat käytännössä kaikkia liikennepoliittisia tavoitteita, samoin ympäristö- ja ilmastopoliittisia tavoitteita.
In central government, the utilisation of various telepractices should be increased, as they can be recommended on the basis of both their low environmental impact and low costs. 
Valtionhallinnossa olisi tarpeen lisätä erilaisten etäkäytäntöjen hyödyntämistä, jotka ovat suositeltavia sekä vähäisten ympäristövaikutustensa että kustannustensa vuoksi.
Capitalising on the opportunities offered by telework and other modern services will require efficient broadband connections with extensive coverage everywhere in Finland. 
Etätyö- ja muiden modernien asiointimahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää kattavia ja toimivia laajakaistayhteyksiä kaikkialle Suomeen.
Following a government resolution, broadband connections must be developed nationally so that by the end of 2015, nearly all permanent residences (over 99 per cent of the population) and permanent premises of companies and public administration organisations are at a distance not exceeding two kilometres from a fibre-optic or cable network delivering a fast broadband connection (100 Mbit/s). 
Valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti laajakaistayhteyksiä on valtakunnallisesti kehitettävä niin, että vuoden 2015 loppuun mennessä lähes kaikki (yli 99 prosenttia väestöstä) vakinaiset asunnot sekä yritysten ja julkishallinnon organisaatioiden vakinaiset toimipaikat ovat enintään kahden kilometrin etäisyydellä nopean (100 Mbit/s) laajakaistayhteyden mahdollistavasta valokuitu- tai kaapeliverkosta.
In order to achieve this target, the state is committed to subsidising the construction of fast connections in sparsely populated areas where they will not be provided through the market. 
Tavoitteen saavuttamiseksi valtio onkin sitoutunut tukitoimiin nopeiden yhteyksien rakentamiseksi myös haja-asutusalueille, sinne missä ne eivät markkinaehtoisesti synny.
Experiments with the subsidy system have now continued for two years, and an interim evaluation of its performance has been completed. 
Tukijärjestelmää on nyt kokeiltu kahden vuoden ajan ja sen toimivuutta koskeva väliarviointi on valmistunut.
Certain minor adjustments are to be made to the subsidy system so as to ensure even smoother project implementation. 
Tukijärjestelmään on tarkoitus tehdä eräitä pieniä tarkistuksia, joilla hankkeiden toteutus saadaan entistäkin sujuvammaksi.
The significance of the Baltic Sea as a commercial transport route and a valuable natural environment must be safeguarded. 
Itämeren merkitys kaupallisena kuljetusreittinä ja arvokkaana luonnonympäristönä on varmistettava.
Busy tanker traffic and crossing passenger traffic increase the safety risk in the Gulf of Finland. 
Vilkas tankkeriliikenne sekä sitä risteävä matkustajaliikenne nostavat turvallisuusriskiä Suomenlahdella.
Eutrophication due to a number of causes is another problem. 
Lisäksi ongelmana on monista syistä johtuva rehevöityminen.
Sulphur emissions from vessels affect air quality in the densely populated coastal areas. 
Tiheästi asutuilla rannikkoseuduilla laivaliikenteen rikkipäästöt vaikuttavat ilmanlaatuun.
Reducing sulphur emissions will result in significant additional transport costs for the Finnish export industry, which is located far from its main markets. 
Rikkipäästöjen vähentäminen aiheuttaa kaukana päämarkkina-alueista sijaitsevalle Suomen vientiteollisuudelle merkittävän lisälaskun kuljetuskustannuksiin.
The challenge lies in finding a balanced solution between measures that clearly improve air quality on the one hand, and the financial impacts of their implementation on businesses and society on the other. 
Haasteena on löytää tasapainoinen ratkaisu toisaalta ilmanlaatua selvästi parantavien toimien ja toisaalta niiden täytäntöönpanosta johtuvien elinkeinolle ja yhteiskunnalle aiheutuvien taloudellisten vaikutusten välillä.
The state already provides support for investments that reduce sulphur emissions from new vessels. 
Valtion toimin on jo entuudestaan tuettu uusien aluksien rikkipäästöjä vähentäviä investointeja.
An initial analysis indicates that it would also be possible to install retrofitted devices, i.e. scrubbers, on some 40–60 vessels sailing under the Finnish flag. 
Alustavan kartoituksen mukaan myös jälkiasennettavien laitteiden, niin kutsuttujen rikkipesureiden asentaminen olisi mahdollista noin 40–60 Suomen lipun alla purjehtivaan alukseen.
The price of retrofitting per vessel will depend on the vessel, but it varies from EUR 3 million up to EUR 6–8 million. 
Jälkiasennuksen hinta per laiva riippuu aluksesta, mutta vaihtelee noin 3 milj. eurosta aina 6–8 milj. euroon.
Transport safety 
Liikenneturvallisuus
”Putting words into action – Road Safety Programme until 2014” is a document containing key measures and policies to improve road safety up to 2020. Key priorities are measures related to driver fitness, behaviour on the road and the traffic safety of urban areas and roads. 
”Tavoitteet todeksi – Tieliikenteen turvallisuussuunnitelma vuoteen 2014” sisältää keskeiset liikenneturvallisuustyön toimenpiteet sekä linjaukset vuoteen 2020. Keskeisimmät painopisteet ovat ajokuntoon, liikennekäyttäytymiseen sekä taajamien ja maanteiden liikenneturvallisuuteen tähtäävät toimet.
The Government will issue a resolution on road safety based on the safety programme in spring 2012. 
Turvallisuussuunnitelman pohjalta annetaan valtioneuvoston periaatepäätös tieliikenteen turvallisuudesta keväällä 2012.
The resolution will also include a policy on intoxicant use in traffic. 
Periaatepäätöksessä tullaan linjaamaan myös päihteiden käyttöä liikenteessä.
Road and boating accidents caused by intoxicants are a significant problem in the Finnish traffic safety culture. 
Suomalaisessa liikenneturvallisuuskulttuurissa merkittävä ongelma on päihteiden aiheuttamat onnettomuudet tieliikenteessä ja vesillä.
One road accident victim out of four lose their lives in accidents involving drink-driving. 
Joka neljäs tieliikenteen uhri menehtyy rattijuopumusonnettomuudessa.
This figure includes a high proportion of young people. 
Nuorten osuus on suuri.
In the flow of traffic, one motorist out of 700 is intoxicated. 
Liikennevirrassa joka 700. autoilija on rattijuoppo.
More than one half of drunken drivers who are caught are heavy drinkers, and one third have been found to suffer from intoxicant addiction. 
Kiinnijääneistä rattijuopoista runsas puolet on ollut alkoholin suurkuluttajia ja kolmanneksella on todettu päihderiippuvuus.
Intervention in this problem will require more stringent measures and guidance, including wider use of alcolock devices, more efficient surveillance and campaigns combined with treatment and support measures for those who have been caught. 
Ongelmaan puuttuminen vaatii tiukempia, ohjaavia keinoja, kuten alkolukon käytön laajentamista, valvonnan ja kampanjoinnin tehostamista sekä kiinnijääneiden hoito- ja tukitoimia.
A link can also often be observed between drink-driving and other types of social exclusion, and the means for reducing the incidence of drink-driving must thus be sought on a broad front in all sectors of society. 
Usein havaittavissa on myös yhteys rattijuopumuksen ja muunlaisen syrjäytymisen välillä, jolloin keinoja rattijuopumusten vähentämiseen on haettava laajasti, yhteiskunnan kaikilta sektoreilta.
In addition to developing the infrastructure, we can cost-effectively improve traffic safety by means of surveillance and new technologies. 
Infrastruktuurin kehittämisen lisäksi valvonnalla ja uuden teknologian keinoilla on mahdollista vaikuttaa liikenneturvallisuuteen kustannustehokkaasti.
At the same time we must ensure the provision of sufficient resources for traditional traffic surveillance. 
Resurssit perinteiseen liikennevalvontaan on turvattava.
This will be complemented by developing and increasing the level of automatic surveillance. 
Sitä täydennetään automaattista liikennevalvontaa kehittämällä ja lisäämällä.
New means for organising traffic surveillance will be sought by developing the sharing of responsibilities and tasks between the ELY Centres, the municipalities and the police. 
Uusia keinoja liikennevalvonnan järjestämiseen etsitään ELY-keskusten, kuntien ja poliisien välistä vastuu- ja tehtäväjakoa kehittämällä.
By enabling the municipalities to assume a larger role in traffic surveillance, we could increase camera surveillance and thus reduce the incidence of behaviours that are a risk to traffic safety, such as speeding and running red lights, and control acts that undermine the competitiveness of public transport (for example, unauthorised use of bus lanes). 
Mahdollistamalla kunnille nykyistä laajempi rooli liikenteen valvonnassa pystyttäisiin kameravalvontaa lisäämään ja vähentämään näin liikenneturvallisuutta heikentävää käyttäytymistä, kuten ylinopeuksia ja punaisia päin ajamista sekä hillitsemään joukkoliikenteen kilpailukykyä heikentäviä toimia (esim. bussikaistojen luvaton käyttö).
Municipalities would take part in traffic surveillance on a voluntary basis, which would require a legislative amendment. 
Kuntien osallistuminen liikennevalvontaa perustuisi kuntien vapaaehtoisuuteen ja edellyttää lainmuutosta.
Enabling municipal traffic surveillance would bring the state extra revenue and be cost-neutral for municipalities. 
Kunnallisen liikennevalvonnan mahdollistaminen toisi valtiolle lisätuloja ja olisi kunnille kustannusneutraalia.
In order to improve traffic safety, we should also modify the speed limit system. 
Liikenneturvallisuuden parantamiseksi on tarpeen tehdä muutoksia myös nopeusrajoitusjärjestelmään.