natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even in Finland the labour market structures are still in part designed to cater for the needs of the old industry-based economy. 
Suomessakin työmarkkinoiden rakenteet palvelevat edelleen osin vanhan teollisuusvaltaisen talouden tarpeita.
Finland is no drifting log 
Suomi ei ole ajopuu
The impacts of globalization on income differentials vary from country to country, and there are also national means of intervention (Goldberg and Pavcnik, 2007). 
Globalisaation vaikutukset tuloeroihin ovat maakohtaisia ja niihin voidaan vaikuttaa myös kansallisesti (Goldberg ja Pavcnik, 2007).
Progressive income taxes are one of the key ways in which to curb the adverse effects of income differentials. 
Progressiivinen tuloverotus on keskeinen keino hillitä tuloerojen haitallisia vaikutuksia.
Continued efforts are needed to further reduce the gap between taxes on labour and investment. 
Työ- ja pääomatulojen verotuksen välistä eroa tulee myös jatkossa pienentää.
However tax regimes must strike a balance between more equitable income distribution and positive incentive effects. 
Verotuksessa joudutaan kuitenkin tasapainoilemaan tulonjaon tasauksen ja kannustavuuden välillä.
Although progressive income taxes can help to contain the growth of post-tax income differentials, an overly progressive tax structure will only undermine incentives to work. 
Vaikka progressiivisella tuloverotuksella voidaan rajoittaa verojen jälkeisten tuloerojen kasvua, heikentää liiallinen progressiivisuus työnteon kannusteita.
Public services provide an even more effective way of curbing the adverse effects of income differentials on economic growth than tax regimes. 
Verotustakin olennaisempi keino hillitä tuloerojen haitallisia vaikutuksia talouskasvuun ovat julkiset palvelut.
It is particularly important to ensure that educational opportunities are dependent on the individual’s talent and effort rather than parental wealth, for instance. 
Erityisesti pitää varmistaa, että koulutusmahdollisuudet ovat seurausta ainoastaan henkilön lahjakkuudesta ja ahkeruudesta eivätkä esimerkiksi vanhempien varallisuusasemasta.
Finland well-placed for continued success 
Suomella eväät menestyä jatkossakin
An open democratic society with the ability to negotiate and overcome its difficulties, Finland is well-placed for continued economic success. 
Suomella on avoimena demokraattisena yhteiskuntana, jolla on myös kyky sovitella ja sopia vaikeistakin asioista, mahdollisuudet menestyä taloudellisesti myös jatkossa.
However that success will not come automatically, but requires a constant effort to improve the framework conditions for the economy. 
Menestys ei kuitenkaan tule itsestään, vaan se edellyttää talouden valmiuksien jatkuvaa parantamista.
Given the size of the challenges facing the global economy and the escalating rate at which production structures are changing, the national economy’s capacity for change is bound to assume increasing importance. 
Kansainvälisen talouden suurten haasteiden ja tuotantorakenteen yhä kasvavan muutos­nopeuden vuoksi kansantalouden muutoskyvyn merkitys kasvaa entisestään.
Improved responsiveness is needed most particularly in the labour market. 
Erityisesti työmarkkinoiden reagointikykyä pitäisi lisätä.
One concrete measure to this end is to reduce the duration of earnings-related unemployment security and so provide sufficient incentive for people to move into a new sector. 
Yksi konkreettinen keino on ansiosidonnaisen työttömyysturvan keston lyhentäminen, jotta kannusteet aloittaa uudella alalla mahdollisimman nopeasti olisivat riittävän suuret.
Under conditions of increased labour market flexibility it is imperative to maintain a high level of basic protection. 
Työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen edellyttää, että perusturva pidetään hyvällä tasolla.
This is necessary not only for social cohesion, but it will also foster public acceptance of change. 
Se on yhteiskunnallisen koheesion kannalta välttämätöntä ja on omiaan myös lisäämään muutoksen hyväksyttävyyttä.
Education system needs developing 
Koulutusjärjestelmää kehitettävä
Globalization and technological changes highlight the need, firstly, to raise the general education level; and secondly, to cultivate talent capable of innovation. 
Globalisaatio ja teknologinen murros painottavat ensinnäkin koulutustason yleistä nostamista ja toisekseen innovaatiotoimintaan pystyviin huippuihin panostamista.
This requires a very high standard of basic education, otherwise there will not be a large enough talent base to draw from. 
Tämä edellyttää erittäin korkeatasoista peruskoulutusta, koska muutoin ei synny riittävää joukkoa, josta huiput valikoituvat.
Indeed it is important that resources allocated to comprehensive and upper secondary schools are at least retained at their current level. 
Peruskouluihin ja lukioihin pitääkin kohdistaan vähintään nykyiset resurssit.
Both the development and introduction of new technologies requires higher educational levels. 
Sekä teknologian kehittäminen että sen käyttöönotto edellyttävät koulutustason nostamista.
University enrolment numbers must be increased. 
Yliopistojen sisäänottomääriä pitääkin kasvattaa.
However current master’s training programmes no longer offer sufficient added value to today’s students as compared to lower degrees. 
Nykyinen maisterikoulutus ei kuitenkaan anna läheskään kaikille opiskelijoille riittävästi lisäarvoa suhteessa alempaan tutkintoon.
Indeed a greater number of students should graduate at bachelor level. 
Nykyistä useimpien opiskelijoiden tulisikin valmistua kandidaattitasolla.
This would also contribute to extending work careers at the front end. 
Tämä myös pidentäisi työuria alkupäästä.
Students graduating at bachelor’s rather than master’s level should be offered workplace oriented training. 
Maisteriohjelmien sijaan kandidaattitasolla valmistuneille opiskelijoille tulisi tarjota työelämälähtöistä jatkokoulutusta.
In commercial and business education a good example is provided by MBA degrees. 
Kaupallisen koulutuksen puolella tästä hyvänä esimerkkinä ovat MBA-tutkinnot.
Training programmes for the smaller number of students who continue to the master’s level should be designed for excellence at the highest international level. 
Maisteriohjelmissa jatkava pienempi joukko tulisi kouluttaa kansainvälisen huipputason osaajiksi.
Resource allocation per individual master’s student could be significantly increased without the need for substantial new investment because the overall number of students in these programmes is much reduced. 
Maisterikoulut olisi mahdollista resursoida opiskelijaa kohden selvästi nykyistä paremmin ilman merkittäviä uusia lisäpanostuksia, koska opiskelijamäärä näissä ohjelmissa olisi selvästi nykyistä pienempi.
Furthermore, a master’s degree would be more clearly profiled as an avenue leading to a doctorate. 
Maisterikoulutus olisi lisäksi nykyistä selvempi väylä tohtorin tutkintoon.
With the growing role of bachelor’s programmes, the strengths and missions of universities and polytechnics should also be reassessed. 
Kandidaattitason yleistymisen myötä yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen vahvuuksia ja tehtäviä olisi syytä tarkastella uudelleen.
Technological development cannot be predicted 
Teknologista kehitystä ei voi ennakoida
Continued economic growth depends upon innovation. Without innovation, Finland will not be able to retain its position among the most successful economies. 
Innovaatiot ovat Suomen talouden kasvun edellytys ja välttämättömiä, jos Suomi aikoo säilyttää asemansa menestyneiden maiden joukossa.
In countries aiming to reach the technological forefront, governments can steer the technological orientation of research and development, and this may be sensible policy. 
Teknologista eturintamaa kohti ponnistavien maiden hallitukset voivat ohjata maidensa teknologista suuntautumista ja se voi olla järkevää politiikkaa.
In a country that is at the forefront developing new technologies, this is neither possible nor sensible. 
Uutta teknologiaa kehittävässä teknologisen eturintaman maassa tämä ei ole mahdollista eikä järkevää.
It is only once they are put to the test of the market that it will become clear which innovations will take root and endure (Acemoglu et al., 2006). 
Vasta markkinoiden testi paljastaa mitkä innovaatioista oikeasti kantavat (Acemoglu ym., 2006).
In Finland the public authorities invest too much effort in searching for new sources of growth. 
Suomessa yritetään liikaa julkisen vallan toimesta etsiä uusia kasvun lähteitä.
This is not a task that belongs to the public sector. 
Se ei ole julkisen sektorin tehtävä.
Rather than branch out in too many directions, innovation policy should focus on areas where a market-based solution is not optimal for society. 
Innovaatiopolitiikan ei pitäisi rönsyillä vaan keskittyä niihin tehtäviin, joissa markkinaratkaisu ei ole yhteiskunnan kannalta optimi.
Supporting private sector research and product development is justified only insofar as the results flow out of the companies concerned to benefit the rest of society. 
Yritysten tutkimuksen ja tuotekehityksen tukeminen on perusteltua vain siltä osin, kun sen hyödyt valuvat yrityksistä ulos muualle yhteiskuntaan.
Innovation policy should avoid trying to accomplish too much. 
Innovaatiopolitiikalla ei pidä yrittää liikaa.
Businesses should be encouraged to innovate according to their capacities. 
Yrityksiä pitäisi kannustaa innovoimaan kykyjensä mukaan.
An overly zealous innovation policy is not just a waste of resources, but it can actually be counterproductive to growth (Ottaviano et al., 2009). 
Liian aktiivinen innovaatiopolitiikka ei ole ainoastaan tuhlaavaa, vaan sillä voi olla myös negatiivisia vaikutuksia kasvuun (Ottaviano ym., 2009).
Overly ambitious innovation can do more harm than good to businesses. 
Liian kunnianhimoisesta innovoinnista saattaa olla yrityksille enemmän haittaa kuin hyötyä.
In a dynamic and competitive economy businesses will ensure that there is a continuous stream of innovations. 
Hyvin toimivassa ja kilpailullisessa taloudessa yritykset pitävät huolen innovaatioiden synnystä.
The conditions for growth are created through sound education and basic research coupled with a stable economic policy with significant incentive effect. 
Kasvun edellytyksen luodaan hyvällä koulutuksella ja perustutkimuksella yhdessä vakaan ja kannustavan talouspolitiikan kanssa.
Rather than providing guidance and support, the main policy focus should be on ensuring that the incentives for risk-taking are in place. 
Ohjaamisen ja tukemisen sijaan pitäisi varmistaa, että riskinoton kannusteet ovat kunnossa.
Innovation always implies risk-taking. 
Innovointi tarkoittaa aina riskinottoa.
In order to encourage innovative and growth-oriented businesses, the expected returns on risk-taking must be improved, primarily by means of tax policy. 
Innovatiivisten ja kasvuhakuisten yritysten kannusta­miseksi täytyy riskinoton odotettuja tuottoja parantaa, lähinnä veropolitiikalla.
Mutual trust among citizens must be maintained 
Kansalaisten keskinäisen luottamuksen ei pidä antaa rapautua
From an economic growth point of view on it is crucial that citizens have trust in economic institutions as well as in one another. 
Talouskasvun kannalta on tärkeätä, että kansalaiset luottavat sekä talouden instituutioihin että toisiinsa.
Trust among people is also important because it can help society cope with and overcome the varied and sometimes unexpected shocks that the global economic turmoil is generating more and more often. 
Luottamus ihmisten välillä on tärkeää myös sen takia, että se auttaa yhteiskuntaa selviytymään hyvin erilaisista ja yllättävistäkin shokeista, joita maailmantalouden murros luo yhä kasvavassa määrin.
A significant proportion of the less educated population feel that they cannot trust other people (Kahma & Takala, 2012). 
Merkittävä osa vähemmän koulutetusta väestöstä kokee, että he eivät voi luottaa toisiin ihmisiin (Kahma ja Takala, 2012).
This may reflect adversely on society’s capacity for change. 
Tämä voi heikentää yhteiskunnan yleistä muutoskykyä.
Steps must be taken to strengthen social structures that support trust as well as mutual caring among people. 
Luottamusta tukevia rakenteita ja ihmisten huolenpitoa toisistaan on vahvistettava.
Apart from public welfare services, these structures might include networks for voluntary activities that make it easier for people who are willing to help to reach out to those who are most in need of help. 
Tällaisia rakenteita voisivat julkisten hyvinvointipalveluiden lisäksi olla esimerkiksi vapaaehtoistoiminnan verkostot, jotka helpottaisivat auttamishaluisten ja apua tarvitsevien kohtaamista.
Global engagement important 
Kansainvälinen vaikuttaminen tärkeää
At an international level the focus must be turned to increasing global engagement and cooperation and on the other hand to developing the European Union and eurozone structures. 
Kansainvälisellä tasolla huomio pitää kiinnittää sekä globaalin yhteistyön lisäämiseen että Euroopan unionin ja euroalueen sisäisten rakenteiden kehittämiseen.
One of the key objectives of global cooperation is to ensure stability in the financial markets. 
Rahoitusmarkkinoiden vakaus on globaalin yhteistyön keskeinen tavoite.
With the continuing internationalization of the financial markets, the associated problems and threats are also becoming global. 
Rahoitusmarkkinoiden jatkuva kansainvälistyminen tarkoittaa sitä, että myös niihin liittyvistä ongelmista ja uhista tulee globaaleja.
Therefore, in the future, it is important that mechanisms for the governance and regulation of the financial sector are to an increasing extent globally coordinated. 
Tulevaisuudessa on siis tarpeen, että rahoitussektorin valvonta ja sääntely koordinoidaan yhä suuremmalta osin globaalilla tasolla.
A tightening of financial market regulation in one area might in the worst case cause credit providers to shift the focus of their operation to less regulated areas. 
Yhden alueen kiristyvä rahoitusmarkkinasääntely voi pahimmillaan ajaa luotonvälittäjät siirtämään merkittävän osan toiminnastaan kevyemmän regulaation alueille.
Today’s large commercial banks have become so big and so international that it is unreasonable to leave the responsibility for saving them to the national level. 
Nykyiset suuret liikepankit ovat myös liian kookkaita ja kansainvälistyneitä siihen, että niiden pelastamiseen liittyviä vastuita olisi järkevä kantaa kansallisella tasolla.
Indeed countries in the euro area should take steps to significantly loosen the ties between banks and individual states. 
Euroalueen maiden olisikin syytä heikentää pankkien ja yksittäisten valtioiden välistä kytköstä merkittävästi.
The stability of the financial system requires that the euro area as a whole rather than individual member states assume responsibility for guaranteeing major banks. 
Rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi koko euroalueen tulisi ottaa vastuu keskeisten pank­kien takaamisesta yksittäisten jäsenvaltioiden sijaan.
Another option is to transfer responsibility for the stability of the banking system to the European Central Bank (Holmström, 2012). 
Toisena vaihtoehtona on siirtää vastuu pankki­järjestelmän vakaudesta Euroopan keskuspankille (Holmström, 2012).
Euro area institutions need strengthening 
Euroalueen instituutioita pitää vahvistaa
In the euro area financial policy decision-making power should be delegated from individual member states to a single operator within the area. 
Euroalueella valtioiden finanssipoliittista päätöksentekovaltaa tulee siirtää euroalueen yhteiselle toimijalle.
The new body should be strong enough so that it can solve the current moral hazard problem and at once be a credible partner for the ECB. 
Uudesta elimestä on tehtävä riittävän vahva, jotta se voi sekä ratkaista nykyisen kansallisvaltioiden moraalikato-ongelman että toimia uskottavasti EKP:n työparina.
The new common eurozone institution must have the right not only to control that individual states adhere to the financial policy rules imposed on them, but also to allocate jointly collected funds in different countries so as to ensure macroeconomic stability. 
Euroalueen uudella yhteisellä instituutiolla pitää olla oikeus sekä valvoa valtioille asetettujen finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista että kohdentaa yhteisesti kerättyjä varoja riittävästi eri maihin makrotaloudellisen vakauden turvaamiseksi.
An institution with such a mandate wields so much economic power to influence the welfare of citizens that it absolutely must be under political control. 
Tällaisella valtuutuksella toimiva instituutio käyttää siinä määrin suurta kansalaisten hyvinvointiin vaikuttavaa taloudellista valtaa, että sen pitää olla ehdottomasti poliittisen kontrollin alainen.
The Commission in its current form cannot be a lasting solution as the eurozone’s premier finance policy maker. 
Nykyisen kaltainen komissio ei voi olla kestävä ratkaisu euroalueen finanssipoliittiseksi toimijaksi.
Without public trust and political legitimacy, the system would be unstable. 
Ilman kansalaisten kokemaa luottamusta ja poliittista hyväksyntää järjestelmästä tulee epävakaa.
In addition to closer financial policy coordination, the euro area also needs eurobonds to stabilize the financial markets. 
Yhdessä finanssipoliittisen koordinaation kanssa euroalue tarvitsisi myös yhteisiä velkakirjoja eli eurobondeja vakauttamaan rahoitusmarkkinoita.
Eurobonds would add to the supply of safe securities that are important for the functioning of the financial markets. 
Eurobondit lisäisivät myös rahoitusmarkkinoiden toiminnan kannalta tärkeiden turvallisten arvopapereiden tarjontaa.
However for eurobonds to become safe securities, it is necessary that the euro area is first developed into an economic union with strong institutions. 
Eurobondien muodostuminen turvallisiksi arvopapereiksi edellyttää kuitenkin, että euroalueesta saadaan luotua instituutioiltaan vahva talousunioni.
In this context, a project for assessing and developing the process of monitoring the Government Programme (KOKKA) was carried out from 15 March 2010 to 31 March 2011. 
Näihin tehtäviin liittyen on 15.3.2010–31.3.2011 toteutettu hallitusohjelman seurantamenettelyn arviointi- ja kehittämishanke (ns. KOKKA-hanke).
For the next Government’s term of office, the project prepared recommendations for measures that strengthen strategic vision and agility in government work and the information base of decision-making. 
Hankkeessa on valmisteltu seuraavaa hallituskautta varten suosituksia menettelyistä, joilla vahvistetaan hallitustyöskentelyn strategisuutta, ketteryyttä ja päätöksenteon tietopohjaa.
The project resulted in the present report, which contains recommendations for procedures to be adopted during the next Government term in order to improve the efficient and strategic implementation of the Government Programme as a whole. 
Hankkeen tuloksena on syntynyt oheinen raportti, joka sisältää suositukset seuraavalla hallituskaudella käytettävistä menettelyistä, joilla voidaan tehostaa hallitusohjelmakokonaisuuden tehokasta ja strategista toteutusta.
In connection with the project, an outside expert was commissioned to draw up an evaluation report on the experiences gained of the process for monitoring the current Government Programme and of the programme management model. This report was based on interviews of leading political decision-makers and public servants. 
Hankkeen yhteydessä tuotettu ulkopuolisen asiantuntijan arviointiraportti nykyisen hallitusohjelman seurantamenettelyn ja ohjelmajohtamismallin kokemuksista perustuu johtavien poliittisten päättäjien ja virkamiesten haastatteluihin.
Secondly, a report compiled by an international expert commented on Finland’s Government Programme processes and the development ideas generated during the KOKKA project, from an internationally comparative perspective. 
Kansainvälisen asiantuntijan raportti kommentoi kansainvälisestä vertailevasta perspektiivistä Suomen hallitusohjelmamenettelyjä ja KOKKA-hankkeessa syntyneitä kehittämisehdotuksia.
In addition, this report takes into account the findings of the project “Development of the effectiveness evaluation of policy measures” (by the POVI working group in the Prime Minister’s Office). 
Lisäksi raportissa on huomioitu valtioneuvoston kanslian hanke ”Politiikkatoimien vaikuttavuusarvioinnin kehittäminen” (ns. POVI-työryhmä).
The support and monitoring group met ten times during its term. 
Tuki- ja seurantaryhmä on kokoontunut toimikautensa aikana kymmenen kertaa.
Each group member prepared his or her own written, free-form view on one of the issues discussed during the project. 
Kukin ryhmän jäsen on laatinut kirjallisesti oman, vapaamuotoisen näkemyksensä jostakin valitsemastaan hankkeessa käsitellystä kysymyksestä
These comments by the group members are included in this final report, distinguished by layout, in a place where the context is suitable. 
Nämä ryhmän jäsenten puheenvuorot on sijoitettu taitollisesti erotettuina teksteinä asiayhteyden puolesta sopiviin kohtiin loppuraporttia.
The support and monitoring group for the project comprised the following persons: Chairman: Mika Rossi, State Secretary (Prime Minister’s Office); Vice Chairman: Heikki Aaltonen, Permanent State Under-Secretary (Prime Minister’s Office); Members: Tiina Astola, Permanent Secretary (Ministry of Justice); Jouni Backman, Executive Advisor (Tieto Corporation); Velipekka Nummikoski, State Secretary (Ministry of Finance); Anssi Paasivirta, Head of Unit (Ministry of Employment and the Economy); Tarja Parviainen, Special Adviser (Ministry of Employment and the Economy); Jukka Pekkarinen, State Under-Secretary (Prime Minister’s Office); Maija Perho, Programme Director (Policy Programme for Health Promotion); Tuomas Pöysti, Auditor General (National Audit Office); Suvi-Anne Siimes, General Manager (Pharma Industry Finland); Harri Skog, Permanent Secretary (Ministry of Education and Culture); and Tuomas Sukselainen, Director General (Ministry of Finance). 
Hankkeen seuranta- ja tukiryhmään ovat kuuluneet puheenjohtajana valtiosihteeri Mika Rossi (VNK), varapuheenjohtajana alivaltiosihteeri Heikki Aaltonen (VNK), jäseninä kansliapäällikkö Tiina Astola (OM), johtava neuvonantaja Jouni Backman (Tieto Oyj), valtiosihteeri Velipekka Nummikoski (VM), johtaja Anssi Paasivirta (TEM), erityisavustaja Tarja Parviainen (TEM), alivaltiosihteeri Jukka Pekkarinen (VNK), ohjelmajohtaja Maija Perho (Terveyden edistämisen politiikka-ohjelma), pääjohtaja Tuomas Pöysti (VTV), toimitusjohtaja Suvi-Anne Siimes (Lääketeollisuus ry), kansliapäällikkö Harri Skog (OKM) ja ylijohtaja Tuomas Sukselainen (VM).
The project group was chaired by Sirpa Kekkonen, Senior Adviser (Prime Minister’s Office). The Secretariat comprised Senior Specialists Ruusa Hilakari and Taina Kulmala, with Outi Hiltunen, Administrative Assistant, serving as project secretary. 
Valmisteluryhmän puheenjohtajana on toiminut ohjelmaneuvos Sirpa Kekkonen (VNK) ja sihteeristönä erityisasiantuntija Ruusa Hilakari ja erityisasiantuntija Taina Kulmala sekä hankkeen sihteerinä hallinnollinen avustaja Outi Hiltunen.
The working group was supported by Director Petri Eerola (Talent Partners Public Consulting), who carried out an external assessment of the current practices between 15 March and 31 December 2010, and by international expert Jocelyne Bourgon, President (Public Governance International), between 1 April and 30 November 2010. 
Valmistelutyöryhmän työtä on tukenut ajalla 15.3.–31.12.2010 johtaja Petri Eerola (Talent Partners Public Oy), joka toteutti ulkopuolisen arvioinnin nykymenettelyistä sekä ajalla 1.4.–30.11.2010 kansainvälinen asiantuntija Jocelyne Bourgon (Public Governance International).
Apart from being discussed by the support and monitoring group, the recommendations arising from the project have been on the agenda in various forums, such as ministerial working groups, meetings of permanent secretaries, meetings of state secretaries, and the cooperation group for programme management. 
Hankkeen suosituksista on keskusteltu seuranta- ja tukiryhmän ohella eri foorumeilla kuten ministerityöryhmissä, kansliapäällikkökokouksissa, valtiosihteerikokouksissa ja ohjelmajohtamisen yhteistyöryhmässä.