natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Individuals with progressive memory disorders need and rely heavily on social welfare and health care services; for example, three out of four patients receiving 24-hour care have a memory disorder. 
Eteneviä muistisairauksia sairastavat tarvitsevat ja käyttävät runsaasti sosiaali- ja terveyspalveluja; mm. kolmella neljästä ympärivuorokautisen hoidon asiakkaasta on muistisairaus.
In order for us to be able to meet the increasing demand for services, we need action a) to promote brain health, b) to prevent memory disorders, c) to detect memory problems as early as possible and d) to develop a system that ensures that treatment, rehabilitation and support are provided systematically and at the right time and that allows monitoring and follow-up – in other words, an effective and seamless clinical pathway for people affected. 
Vaikuttaminen palvelutarpeiden kasvuun edellyttää toimia a) aivoterveyden edistämiseksi, b) muistisai­rauksien ennalta ehkäisemiseksi, c) muistioireiden tunnistamiseksi mahdollisimman varhain sekä d) oikea-aikaisen hoidon, kuntoutuksen ja muun tuen hyvin organisoitua turvaamista ja seurantaa – vaikuttavaa ja katkeamatonta hoito- ja palveluketjua.
The objective that the committee chose for the programme was to build solidarity to create a “memory-friendly” Finland on the basis of four pillars: 
Työryhmä linjasi kansallisen ohjelman tavoitteeksi rakentaa yhteisvastuullisesti muistiystävällinen Suomi neljän kivijalan varaan:
Promoting brain health 
Aivoterveyden edistäminen
Fostering a more open attitude towards brain health, treatment of dementing disease and rehabilitation 
Oikeat asenteet aivoterveyteen, muistisairauksien hoitoon ja kuntoutukseen
Ensuring a good quality of life for people with dementia and their families through timely support, treatment, rehabilitation and services 
Hyvän elämänlaadun varmistaminen muistisairaille ihmisille ja heidän läheisilleen oikea-aikaisen tuen, hoidon, kuntoutuksen ja palvelujen turvin
The programme ties in with the objectives of Finland’s social welfare and health care policies and existing care guidelines and quality control recommendations, and its implementation will be coordinated with ongoing legislative initiatives and other programmes such as Finland’s National Development Programme for Social Welfare and Health Care. 
Ohjelma on yhteen sovitettu sosiaali- ja terveyspolitiikan tavoitteiden ja olemassa olevien hoito- ja laatusuositusten kanssa ja sen toimeenpano kytketään meneillään olevien lainsäädäntöhankkeiden ja ohjelmien, kuten Kaste-ohjelman toimeenpanoon.
Finnish Ministry of Social Affairs and Health Reports and Memorandums 
Sosiaali- ja terveysministeriön raportteja ja muistioita
Further information 
Muut tiedot
English 
suomi
CONTENTS 
sisällys
Preface 
Lukijalle
The National Memory Programme is designed to help local authorities and joint authorities to prepare for a phenomenon that will have grave implications on public health and the national economy: 
Kansallinen muistiohjelma tukee kuntia ja kuntayhtymiä varautumaan kansanterveyden ja -talouden kannalta merkittävään kokonaisuuteen:
the growing number of people suffering from memory disorders and the development of an ethically, socially and economically sustainable system for providing care and services. 
muistisairaiden ihmisten määrän kasvuun sekä eettisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävän hoito- ja palvelujärjestelmän kehittämiseen.
The programme is aimed at the decision-makers and directors of local authorities and joint authorities, who will play key roles in making far-reaching decisions about the promotion of brain health, the treatment of memory disorders and the provision of support and services for patients and their families. 
Ohjelma on suunnattu kuntien ja kuntayhtymien päätöksentekijöille ja johtajille, jotka ovat avainasemassa, kun tehdään kauaskantoisia ratkaisuja aivoterveyden edistämisestä, muistisairauksien hoidosta ja sairastuneiden ja heidän läheistensä tarvitsemista tuesta ja palveluista.
Several evidence-based guidelines and recommendations have been prepared for social welfare and health care professionals, which are aimed at making the care given to people with dementia more effective and at providing better support for patients and their families. 
Sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle on laadittu useita tutkimusnäyttöön perustuvia ohjeita ja suosituksia, joita toteuttamalla voidaan hoitaa vaikuttavammin ja tukea muistisairaita ihmisiä ja heidän läheisiään entistä paremmin.
It is now time for decision-makers to take action. 
Nyt tarvitaan päättäjien toimia.
Political choices and decisions can help to promote public health, to improve the quality and effectiveness of care and services and to rein back the rising costs of ageing Finland. 
Poliittisilla valinnoilla ja päätöksillä voidaan edistää kansanterveyttä, parantaa hoidon ja palveluidenlaatua ja vaikuttavuutta sekä hillitä kustannusten kasvua ikääntyvässä Suomessa.
The National Memory Programme was commissioned from a committee set up by the Finnish Ministry of Social Affairs and Health. 
Kansallinen muistiohjelma on laadittu sosiaali- ja terveysministeriön asettamassa työryhmässä.
The committee was tasked with preparing a national dementia strategy for Finland, including objectives for promoting brain health, for ensuring the early detection and treatment of memory disorders, for establishing a system for ensuring the availability of timely support and services for people with dementia and their families and for formulating an action plan for implementing the necessary measures (including details about coordination and timescale). 
Työryhmän tavoitteena oli valmistella kansallinen muistiohjelma, joka sisältää tavoitteet aivoterveyden edistämiseksi, muistisairauksien varhaisen toteamisen ja hoidon turvaamiseksi, tavoitteet muistisairaiden ihmisten ja heidän läheistensä oikea-aikaisen tuen ja palvelujen turvaavasta tuki- ja palvelujärjestelmästä ja toimenpiteet niiden saavuttamiseksi sekä toimeenpanosuunnitelman (vastuutahot, aikataulu).
The committee was instructed to hand the finished programme to the Finnish Ministry of Social Affairs and Health. 
Saatuaan työnsä päätökseen työryhmä luovuttaa ohjelman sosiaali- ja terveysministeriölle.
Päivi Sillanaukee 
Päivi Sillanaukee
Director General, Chair of the Committee 
Ylijohtaja, työryhmän puheenjohtaja
Päivi Voutilainen 
Päivi Voutilainen
Ministerial Councellor, Deputy Chair of the Committee 
Sosiaalineuvos, työryhmän vara­puheenjohtaja
Members of the committee 
Työryhmän jäsenet
Ulla Eloniemi-Sulkava, Adjunct Professor 
Ulla Eloniemi-Sulkava, dosentti
Memory Experts of Finland 
Suomen muistiasiantuntijat ry
Timo Erkinjuntti, Professor 
Timo Erkinjuntti, professori
University of Helsinki 
Helsingin yliopisto
Minna Huhtamäki-Kuoppala, 
Minna Huhtamäki-Kuoppala,
Development Manager 
kehittämispäällikkö
Alzheimer Society of Finland 
Muistiliitto ry
Juha Jolkkonen, Medical Director 
Juha Jolkkonen, johtava ylilääkäri
City of Vantaa 
Vantaan kaupunki
Jaakko Kontturi, Director of Home Care 
Jaakko Kontturi, kotihoidon johtaja
City of Seinäjoki 
Seinäjoen kaupunki
Taina Lupsakko, Deputy Medical Director for Welfare for the Aged 
Taina Lupsakko, vanhustyön apulais­ylilääkäri
Public Health Coordination Network 
Kansanterveystyön johtajaverkosto
Antti Malmivaara, Senior Medical Officer 
Antti Malmivaara, ylilääkäri
National Institute for Health and Welfare 
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL
Anu Olkkonen-Nikula, Director of Home Care and Assisted Living 
Anu Olkkonen-Nikula, koti- ja asumispalvelujen johtaja, Päijät-Hämeen
Päijät-Häme Social and Health Care Group, Primary Care Centre 
sosiaali- ja terveyskuntayhtymä, peruspalvelukeskus
Heikki Palomäki, Medical Adviser for the Health Department 
Heikki Palomäki, terveysosaston asiantuntijalääkäri
Social Insurance Institution of Finland 
Kansaneläkelaitos
Sirpa Sarlio-Lähteenkorva, Ministerial Adviser 
Sirpa Sarlio-Lähteenkorva, neuvotteleva virkamies
Hilkka Soininen, Professor 
Hilkka Soininen, professori
University of Eastern Finland 
Itä-Suomen yliopisto
Timo Strandberg, Professor 
Timo Strandberg, professori
Finnish Gerontological Society 
Societas Gerontologica Fennica
Jaana Suhonen, Adjunct Professor 
Jaana Suhonen, dosentti
Finnish Alzheimer’s Disease Research Society 
Suomen Alzheimer-tutkimusseura
Eevaliisa Virnes, Senior Adviser 
Eevaliisa Virnes, erityisasiantuntija
Association of Finnish Local and Regional Authorities 
Suomen Kuntaliitto
Secretaries 
Asiantuntijasihteerit
Sirkkaliisa Heimonen, Line Manager 
Sirkkaliisa Heimonen, toimialapäällikkö
Age Institute 
Ikäinstituutti
Päivi Topo, Research Manager/General Secretary 
Päivi Topo, tutkimuspäällikkö/ pää­sihteeri
National Institute for Health and Welfare/Finnish Ministry of Social Affairs and Health/National Advisory Board on Social Welfare and Health Care Ethics 
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos / Sosiaali- ja terveysministeriö / Etene
Why the National Memory Programme is needed now? 
Miksi kansallisen muistiohjelman aika on nyt?
Progressive memory disorders, such as Alzheimer’s disease and other progressive memory disorders, are a major strain on public health and the national economy, and more could be done to prepare for this challenge. 
Etenevät muistisairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja aivoverenkiertosairauden muistisairaus, ovat merkittävä kansanterveydellinen ja – taloudellinen haaste, johon varautumista voidaan parantaa.
The number of people suffering from progressive memory disorders will increase in the future as the population ages, but memory disorders also occur among the working-age population. 
Muistisairaiden ihmisten määrä kasvaa tulevaisuudessa väestön ikääntyessä, mutta muistisairauksia on myös työikäisellä väestöllä.
The considerable costs associated with memory disorders are due to the high number of people with dementia and especially their need for 24-hour care. 
Muistisairauksien mittavat kustannukset johtuvat sairastuneiden suuresta määrästä ja erityisesti ympärivuorokautisen hoidon tarpeesta.
It has been estimated that half of all sufferers have not been diagnosed and only a quarter of Alzheimer’s patients have been prescribed appropriate medication. 
Arviolta puolet sairastuneista on vailla diagnoosia ja vain neljännes Alzheimer -potilaista on asianmukaisen lääkehoidon piirissä.
Early diagnosis, treatment and rehabilitation of memory disorders can help to improve patients’ ability to function and their quality of life as well as to curb the rising costs. 
Muistisairauksien varhaisella diagnoosilla, hoidolla ja kuntoutuksella voidaan parantaa sairastuneiden toimintakykyä ja elämänlaatua sekä hillitä kokonaiskustannusten kasvua.
The incidence of memory disorders can be decelerated, and that is why it is worthwhile to invest in the promotion of brain health and preventive action. 
Muistisairauksien ilmaantuvuutta voidaan vähentää ja siksi investointi aivojen terveyden edistämiseen ja ennaltaehkäisyyn kannattaa.
Thirty-six people in Finland are diagnosed with a memory disorder every day; the annual figure is approximately 13,000. 
Muistisairauksiin sairastuu 36 suomalaista päivässä eli vuosittain noin 13 000 henkilöä.
Progressive memory disorders do not only affect the elderly; 
Muistisairaudet eivät kosketa vain iäkkäitä ihmisiä:
estimates of the number of people among the working-age population who suffer from memory disorders vary between 5,000 and 7,000. 
arviot työikäisistä muistisairaista vaihtelevat 5 000–7 000 välillä.
Among the adult population, eight percent of men and two percent of women are alcohol-dependent, and of these as many as 10 percent suffer from alcohol dementia. 
Aikuisväestöstä osa, 8 prosenttia miehistä ja 2 prosenttia naisista, on alkoholiriippuvaisia ja heistä jopa 10 prosenttia sairastuu alkoholidementiaan.
The number of people diagnosed with progressive memory disorders is growing rapidly. 
Muistisairauksiin sairastuneiden ihmisten määrä kasvaa nopeasti.
Just over 95,000 people had been diagnosed with at least a moderate dementia and approximately 30,000–35,000 people with a mild memory disorder in 2010. 
Vuonna 2010 vähintään keskivaikeaa muistisairautta sairasti arviolta reilu 95 000 ja lievää noin 30 000–35 000 henkilöä.
Approximately 130,000 people are estimated to be suffering from at least a moderate dementia in 2020 (Table 1). 
Vuonna 2020 vähintään keskivaikeaa muistisairautta sairastaa arviolta 130 000 henkilöä (taulukko 1).
As many as 120,000 people suffer from mild cognitive impairment, which is a prodromal stage of memory disorders and requires diagnostic attention. 
Peräti 120 000 ihmisellä on lievä muistin ja tiedonkäsittelyn heikentymä, joka on muistisairauksien vaaratila ja vaatii diagnostista huomiota.
The majority of costs result from the need for 24-hour care. 
Suurin osa kustannuksista aiheutuu ympärivuorokautisen hoidon ja huolenpidon tarpeesta.
Approximately 80 percent of patients in 24-hour care have cognitive decline or a diagnosed progressive memory disorder. 
Noin 80 prosentilla ympärivuorokautisessa hoidossa olevista ihmisistä on muistioireita tai diagnosoitu muistisairaus.
In 2010, the average cost of 24-hour care was EUR 46,000 per person per year. 
Vuonna 2010 ympärivuorokautisen hoidon keskimääräiset kustannukset yhtä henkilöä kohti olivat 46 000 euroa vuodessa.
The average cost of home care was EUR 19,000 per person per year. 
Kotihoidon vastaavat kustannukset olivat keskimäärin 19 000 euroa.
Delaying a patient’s admission to 24-hour care saves money, but systematic action is needed to enable prevention and early diagnosis and to support patients living in their own homes. 
Ympärivuorokautiseen hoitoon siirtymisen viivästyttäminen säästää kustannuksia, mutta se vaatii järjestelmällisiä toimia niin ennaltaehkäisyn, varhaisen toteamisen kuin kotona asumisenkin tukemiseksi.
According to a Finnish study, the cost of providing the social welfare and health care services that one individual with dementia and his or her family need in one year is EUR 23,600 (control group). 
Suomalaisessa vaikuttavuustutkimuksessa muistisairaan ihmisen ja hänen omaisensa käyttämien sosiaali- ja terveydenhuollon kustannukset olivat vuodessa 23 600 euroa (vertailuryhmä).
When services are tailored to patients on the basis of a comprehensive assessment of their personal circumstances and a service coordinator appointed to the case, the annual costs drops to EUR 15,600. 
Sen ryhmän, jolle palvelut räätälöitiin yksilölliset tarpeet monipuolisesti arvioiden ja jonka käytössä oli palvelukokonaisuutta koordinoiva yhteyshenkilö, sosiaali- ja terveydenhuollon vastaavat kustannukset olivat 15 600 euroa.
Improving home care services is therefore a highly cost-effective solution, in addition to which it increases patients’ quality of life and delays their need for 24-hour care. 
Kotihoidon kehittäminen osoittautui kustannusvaikuttavaksi, tuki elämänlaatua ja viivästytti ympärivuorokautiseen hoitoon siirtymistä.
The incidence of progressive memory disorders and dementia can be decelerated. 
Muistisairauksien ilmaantuvuutta voidaan vähentää.
By treating the prodromal stages of Alzheimer’s disease, for example, the onset of the disease can be delayed by as much as five years. 
Esimerkiksi puuttumalla Alzheimerin taudin riskitekijöihin voidaan sairauden puhkeamista siirtää jopa viidellä vuodella.
This could reduce the incidence of Alzheimer’s disease by 50 percent in a single generation. 
Tämä voisi vähentää Alzheimerin taudin ilmaantuvuutta 50 prosentilla yhden sukupolven aikana.
No new drug treatments that could cure memory disorders can be expected in the next few years. 
Lähivuosina ei ole tiedossa uutta, parantavaa lääkehoitoa muistisairauksiin.
A lot can nevertheless be done. 
Paljon voidaan kuitenkin tehdä.
Our own actions play a big role in keeping our brains healthy. 
Jokainen voi vaalia aivoterveyttään omilla valinnoillaan.
The incidence of memory disorders can be controlled from childhood by preventing known risk factors such as obesity, high blood pressure, high cholesterol and diabetes; all of these conditions can be prevented and treated effectively. 
Muistisairauksien ilmaantumiseen voidaan vaikuttaa jo lapsuudesta alkaen ehkäisemällä tunnettuja vaaratekijöitä, joita ovat ylipaino, korkea verenpaine, korkea kolesteroli ja diabetes; näitä kaikkia voidaan ehkäistä ja hoitaa tehokkaasti.
Exercising, eating a healthy diet, cutting down and avoiding psychoactive substances and maintaining mental agility are all effective shields against memory disorders. 
Liikunta, terveellinen ravinto, päihteiden käytön vähentäminen ja välttäminen sekä henkinen vireys suojaavat muistisairauksilta.
Finland is well prepared for preventing and treating progressive memory disorders and dementia. 
Suomessa on hyvät valmiudet ehkäistä ja hoitaa muistisairauksia.
Early diagnosis is crucial. 
Varhainen diagnostiikka on ensiarvoisen tärkeää.
The risk of memory disorders can be lowered, the worsening of symptoms decelerated, patients’ ability to function maintained and the quality of life of patients and their families therefore improved. 
Muistisairauksien riskiä voidaan vähentää, hidastaa oireiden etenemistä, ylläpitää sairastuneen ihmisen toimintakykyä ja näin parantaa sairastuneen ihmisen ja hänen läheistensä elämänlaatua.
A number of recommendations on good diagnostic practice and effective treatment have been issued in Finland. 
Suomessa on käytössä useita suosituksia hyvästä taudinmäärityksestä ja vaikuttavasta hoidosta.
These can be used as a basis for introducing more effective practices in the future. 
Niitä hyödyntämällä voidaan ottaa käyttöön nykyistä vaikuttavampia toimintakäytäntöjä.
Rising costs can be reined back by making decisions today – that is why the National Memory Programme is needed now. 
Kokonaiskustannuksien kasvua voidaan hillitä tämän päivän päätöksillä – siksi muistiohjelman aika on nyt.
The National Memory Programme is Finland’s way of joining many other countries that are responding to the European Parliament’s written declaration on preventing memory disorders, especially Alzheimer’s disease, and on improving patients’ quality of life. 
Kansallisella muistiohjelmalla Suomi liittyy useiden muiden maiden joukkoon toteuttamaan Euroopan parlamentin kannanottoa muistisairauksien, erityisesti Alz­heimerin taudin, ehkäisystä ja sairastuneiden elämänlaadun parantamisesta.
Table 1. \tab Number of people suffering from at least a moderate memory disorder in 2010, 2015 and 2020 as estimated on the basis of population statistics and incidence figures. 
Taulukko 1. \tab Vähintään keskivaikeasti muistisairaiden ihmisten arvioitu määrä vuosina 2010, 2015 ja 2020 väestötilaston ja esiintyvyyslukujen perusteella arvioituna.
Columns 2010M, 2015M and 2020M represent the number of people suffering from memory disorders. 
Sarakkeet 2010M, 2015M ja 2020M kuvaavat muistisairaiden ihmisten määrää.
Age group (incidence %) 
Ikäryhmä (esiintyvyys %)
2010M 
2010M
2015M 
2015M
2020M 
2020M
What is the objective of the programme? 
Mikä on ohjelman tavoite?
The objective of the National Memory Programme is to build solidarity to create a “memory-friendly” Finland on the basis of four pillars: 
Kansallisen muistiohjelman tavoitteena on rakentaa yhteisvastuullisesti muistiystävällinen Suomi neljän kivijalan varaan:
Promoting brain health 
Aivoterveyden edistäminen.
Fostering a more open attitude towards brain health, treatment of dementing disease and rehabilitation 
Oikeat asenteet aivoterveyteen, muistisairauksien hoitoon ja kuntoutukseen.
Ensuring a good quality of life for people with mild, moderate or severe dementia and their families through timely support, treatment, rehabilitation and services 
Hyvän elämänlaadun varmistaminen muistisairaille ihmisille ja heidän läheisilleen oikea-aikaisten tuen, hoidon, kuntoutuksen ja palvelujen turvin.
Increasing research and education. 
Kattavan tutkimustiedon ja osaamisen vahvistaminen.
A “memory-friendly” Finland is a society that takes the promotion of brain health and the early detection of cognitive symptoms seriously. 
Muistiystävällinen Suomi tarkoittaa, että yhteiskunnassa on otettu vakavasti aivoterveyden edistäminen ja muistioireiden varhainen tunnistaminen.
Anyone diagnosed with a cognitive problems or dementia has access to appropriate treatment, care and rehabilitation. 
Muistisairauteen sairastuneet saavat asianmukaisen hoidon ja huolenpidon sekä kuntoutusta.
Patients can lead their lives with dignity, and they will not be left without support. 
He voivat elää arvokasta elämää eikä heitä jätetä ilman tukea.
BRAIN HEALTH IS A LIFELONG CONCERN 
Aivoterveys on elämän mittainen asia
Brain health is an important human asset. 
Aivoterveys on ihmisen tärkeä pääoma.
Memory and other cognitive skills affect an individual’s well-being from childhood until old age. 
Muisti- ja tiedonkäsittelytaidot vaikuttavat hyvinvointiin lapsuudesta vanhuuteen.
They are a prerequisite for learning, for being able to work and have a long career and for living independently. 
Ne ovat edellytys oppimiselle, työkyvylle, pitkälle työuralle sekä itsenäiselle elämälle.
Brain health must be promoted in all stages of life in order to support people’s ability to work and cope with daily life and to ensure that fewer people fall victim to memory disorders and only later in life. 
Aivoterveyttä on edistettävä elämän kaikissa vaiheissa, jotta voidaan tukea työkykyä ja selviytymistä arjessa sekä varmistaa se, että muistisairauksiin sairastuttaisiin nykyistä harvemmin ja iäkkäämpänä.
We can all actively promote our own brain health throughout our lives. 
Jokainen voi edistää aivojensa terveyttä läpi elämän.
Promoting brain health is only one aspect of general health promotion. 
Aivojen terveyden edistäminen on osa muuta terveyden edistämistä.
Brain health can be promoted by maintaining mental agility, by being physically and socially active, by eating a healthy diet and maintaining a healthy weight, by effectively controlling high blood pressure and cholesterol and by avoiding psychoactive substances and tobacco products. 
Aivojen terveyttä edistää niiden käyttö, fyysinen ja sosiaalinen aktiivisuus, terveellinen ruoka ja normaalipaino, kohonneen verenpaineen ja kolesterolin hyvä hoito sekä päihteiden ja tupakan välttäminen.
There are many different ways to promote brain health, including activities that increase society’s well-being on the whole, such as supporting young people and adults who are at risk of becoming socially excluded and enabling lifelong learning. 
Aivoterveyttä voidaan edistää monin tavoin, myös kansalaisten voimavaroja lisäävällä toiminnalla, kuten tukemalla syrjäytymisvaarassa olevia nuoria ja aikuisia sekä mahdollistamalla elinikäinen oppiminen.
Brain health can also be managed by reducing work-related stress, as prolonged stress and a hectic lifestyle can cause cognitive symptoms and concentration problems. 
Aivoterveyttä edistää työn kuormittavuuteen vaikuttaminen, sillä työn kuormittavuus ja kiire voivat pitkittyessään aiheuttaa muistioireita ja keskittymiskyvyttömyyttä.
Brain health promotion is a worthwhile investment in ageing Finland. 
Aivojen terveyden vaaliminen on kannattava sijoitus tulevaisuuteen ikääntyvässä Suomessa.
Brain health can be promoted in all sectors of society: 
Aivoterveyttä voidaan edistää kaikkialla yhteiskunnassa:
In addition to social welfare and health care, decisions made with regard to housing, culture, transport, education, spatial planning, non-governmental organisations and economy are also important. 
sosiaali- ja terveydenhuollon ohella merkittäviä ratkaisuja tehdään asumis-, kulttuuri-, liikenne- ja sivistyspalveluissa, yhdyskuntasuunnittelussa, järjestöissä ja elinkeinoelämässä.
Brain health promotion challenges social welfare and health care professionals to increase their know-how about advising and supporting all citizens to make choices that promote brain health. 
Aivojen terveyden edistäminen haastaa sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaiset vahvistamaan osaamistaan ohjata ja tukea kaikkia kansalaisia tekemään aivojen terveyttä lisääviä valintoja.
Brain health promotion has been factored into all sectors of society. 
Aivojen suojelu on otettu huomioon yhteiskunnan kaikilla sektoreilla.