natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The opportunities for integrating public transport systems will improve. 
Joukkoliikenteen yhteiset järjestämismahdollisuudet paranevat.
The public sector should by its actions support the smooth functioning of society as a whole and the development of productivity. 
Julkisen sektorin tulee toimillaan tukea koko yhteiskunnan toimintaedellytyksiä ja tuottavuuden kehittymistä.
The reorganisation of transport administration was the most recent step in improving the productivity of the administration’s activities. 
Liikennehallinnon virastouudistus oli viimeisin askel liikennehallinnon toiminnan tuottavuuden tehostamiseksi.
The new roles of the agencies will open up opportunities for new ways of thinking and operating in a more user-centred direction and for developing procurement procedures and expertise in order to make full use of market potential and innovations. 
Virastojen uudistuneet roolit avaavat mahdollisuuden uudistaa ajattelua ja toimintatapoja entistä käyttäjälähtöisemmiksi sekä kehittää hankintamenettelyjä ja osaamista, jotta markkinapotentiaali ja innovaatiot pystytään täysimääräisesti hyödyntämään.
Current status of the transport system 
Liikennejärjestelmän nykytila
Transport networks and traffic 
Liikenneverkot ja liikenne
Because of its geography and low population density, transport volumes in Finland are low and distances long. 
Maantieteestä ja väestömäärästä johtuen Suomen liikennevirrat ovat ohuita ja etäisyydet pitkiä.
Private cars play a dominant role in the division of labour between different modes of transport. 
Henkilöautoliikenteen rooli kulkumuotojen työnjaossa on hallitseva.
The development of shipping is directly dependent on economic fluctuations, while the role of rail traffic is relatively stable over the long term. 
Meriliikenteen kehitys on suoraan riippuvainen talouden muutoksista. Rautatieliikenteen rooli on suhteellisen stabiili pitkällä aikavälillä.
Road and air transport are increasing. 
Tie- ja lentoliikenne ovat kasvussa.
Logistics costs are high in Finland by international comparison , on average 11.9 per cent of a company’s turnover, or approx. EUR 25.3 billion in 2009. The spending of households on transport follows economic trends and has increased considerably in the 2000s. 
Logistiikkakustannukset ovat Suomessa kansainvälisesti verrattuna korkeat , keskimäärin 11,9 prosenttia yritysten liikevaihdosta eli noin 25,3 mrd. euroa vuonna 2009. Kotitalouksien kulutus liikenteeseen seurailee talouden kehitystä ja on kasvanut 2000-luvulla voimakkaasti.
After housing and energy, transport is the biggest expense item for households (16 per cent). 
Liikenne on suurin kotitalouden kulutuserä (16 prosenttia) asumisen ja energian jälkeen.
In international transport shipping has a highly significant role, while in domestic transport road traffic plays a predominant part. 
Ulkomaan kuljetuksissa meriliikenteen merkitys on erittäin suuri, kun taas kotimaan kuljetuksissa tieliikenne on hallitseva.
In 2011, shipping accounted for 98.5 million tons of international transport in Finland, while road transport accounted for 6.9 million tons (data from 2010) and rail transport for 11.3 million tons. 
Vuonna 2011 Suomen ulkomaan liikenteen kuljetuksista oli merikuljetuksia 98,5 milj. tonnia, maantiekuljetuksia 6,9 milj. tonnia (vuoden 2010 tieto) ja rautatiekuljetuksia 11,3 milj. tonnia.
The proportion of air cargo in international transport was 0.2 million tons. 
Lentorahdin osuus ulkomaan liikenteen kuljetuksista oli 0,2 milj. tonnia.
In 2011, domestic goods transport by road accounted for 312.9 million tons, while domestic transport by rail amounted to 23.5 million tons, by waterways to 11.0 million tons and by air to 0.01 million tons. 
Vuonna 2011 kotimaan tieliikenteen tavarakuljetuksia oli 312,9 milj. tonnia, rautatiekuljetuksia 23,5 milj. tonnia, vesiliikenteen kuljetuksia 11,0 milj. tonnia ja lentokuljetuksia 0,01 milj. tonnia.
The performance of domestic goods transport by road was 23.8 billion tonne-kilometres, that of rail transport 6.8 billion tonne-kilometres and that of waterborne transport 4.2 billion tonne-kilometres. 
Kotimaan tieliikenteen tavarakuljetusten kuljetussuorite oli 23,8 mrd. tonnikilometriä, rautatiekuljetusten 6,8 mrd. tonnikilometriä ja vesiliikenteen 4,2 mrd. tonnikilometriä.
In international passenger traffic in 2011, 13.6 million passengers travelled by air and 17.7 million by sea. 
Ulkomaan henkilöliikenteessä vuonna 2011 oli lentoliikenteessä 13,6 milj. matkustajaa ja meriliikenteessä 17,7 milj. matkustajaa.
In 2011, the Finnish-Russian border was crossed by 10.6 million people, in which figure road transport accounted for 96 per cent. 
Vuonna 2011 Suomen ja Venäjän välisen rajan ylitti 10,6 miljoonaa henkilöä, josta maantieliikenteen osuus oli 96 prosenttia.
Rail traffic between Finland and Russia accounted for some 443,000 passengers in 2011, and this number has been increasing dramatically (+28 per cent annually) since a fast rail connection to St Petersburg was launched in 2010. 
Suomen ja Venäjän välisessä rautatieliikenteessä oli vuonna 2011 noin 443 000 matkustajaa, ja määrä on ollut reilussa kasvussa (+28 prosenttia vuodessa) nopean junayhteyden avauduttua Pietariin vuonna 2010.
The performance of Finnish domestic passenger traffic is some 74 billion person-kilometres a year, amounting to 41 km per person a day and 15,110 km a year. 
Suomalaisten kotimaan matkojen henkilöliikennesuorite on vuosittain noin 74 mrd. henkilökilometriä, mikä tekee henkilöä kohden 41 km vuorokaudessa ja 15 110 km vuodessa.
Road traffic accounts for the majority of this figure, or some 89 per cent. 
Valtaosa, noin 89 prosenttia suoritteesta kertyy tieliikenteestä.
The total number of journeys is 2.89 journeys/person/day. 
Matkojen kokonaismäärä on 2,89 matkaa/hlö/vuorokausi.
The state waterways, rail network and roads are administrated by the Finnish Transport Agency. 
Liikennevirasto hallinnoi valtion vesiväyliä, rataverkkoa ja maanteitä.
The Finnish Transport Safety Agency Trafi, for its part, has responsibility for official duties relating to the transport system, for developing its safety and for promoting its environmental friendliness. 
Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi vastaa liikennejärjestelmän viranomaistehtävistä, kehittää sen turvallisuutta ja edistää ympäristöystävällisyyttä.
State enterprise Finavia Corporation is responsible for airports according to the network principle. 
Valtionyhtiö Finavia Oyj vastaa lentoasemista verkostoperiaatteella.
The municipalities are responsible for streets, and private road maintenance associations for private roads. 
Kunnat vastaavat kaduista ja yksityiset tiehoitokunnat yksityisteistä.
Municipalities participate in investments to develop the national transport infrastructure on a case-by-case basis. 
Kunnat osallistuvat valtion liikenneinfrastruktuurin kehittämisinvestointeihin tapauskohtaisesti.
A total of EUR 1,936 million of funding was granted to the transport sector in the Budget for 2012 In this, funding for transport networks, services for transport provided by the authorities, transport subsidies and outsourced services as well as the operating expenses of the Ministry of Transport and Communications, the Finnish Transport Agency and the Finnish Transport Safety Agency have been taken into account, with the value added tax expenditure of the administrative branch excluded. . 
Liikennesektorille myönnettiin rahoitusta valtion vuoden 2012 talousarviossa yhteensä 1 936 milj. euroa Tässä on huomioitu rahoitus liikenneverkkoihin, liikenteen viranomaispalveluihin, liikenteen tukemiseen ja ostopalveluihin sekä liikenne- ja viestintäministeriön, Liikenneviraston ja Liikenteen turvallisuusviraston toimintamenot, pois luettuina hallinnonalan arvonlisäveromenot. .
In this, funding for transport networks, services for transport provided by the authorities, transport subsidies and outsourced services as well as the operating expenses of the Ministry of Transport and Communications, the Finnish Transport Agency and the Finnish Transport Safety Agency have been taken into account, with the value added tax expenditure of the administrative branch excluded. 
Tässä on huomioitu rahoitus liikenneverkkoihin, liikenteen viranomaispalveluihin, liikenteen tukemiseen ja ostopalveluihin sekä liikenne- ja viestintäministeriön, Liikenneviraston ja Liikenteen turvallisuusviraston toimintamenot, pois luettuina hallinnonalan arvonlisäveromenot.
Each Finnish citizen pays some EUR 300 a year for transport routes (the share of development is some EUR 110). 
Jokainen suomalainen maksaa liikenneväylistä noin 300 euroa vuodessa (kehittämisen osuus noin 110 euroa).
Including fuel tax (EUR 2,675 million), car tax (EUR 1,209 million), vehicle tax (EUR 770 million), railway tax (EUR 19 million) and fairway dues (EUR 80 million). 
sisältäen polttoaineveron (2 675 M€), autoveron (1 209 M€), ajoneuvoveron (770 M€), rataveron (19 M€) ja väylämaksut (80 M€).
In 2010, the municipalities spent EUR 1,800 million on transport routes and public transport. 
Kunnat käyttivät vuonna 2010 liikenneväyliin ja joukkoliikenteeseen 1 800 milj. euroa.
The service level of the transport system has developed in a positive direction in terms of business activities, although it is felt that further development is still needed, in particular as regards railway track for heavy goods traffic, roads with a low volume of traffic, rail connections to industrial plants and means for safeguarding year-round operation for all modes of transport. 
Liikennejärjestelmän palvelutaso on elinkeinoelämän näkökulmasta kehittynyt myönteiseen suuntaan. Elinkeinoelämän näkemyksen mukaan edelleen tulee kuitenkin kehittää erityisesti raskaan tavaraliikenteen ratoja, vähäliikenteisiä teitä ja rataverkon yhteyksiä teollisuuslaitoksiin sekä ympärivuotisen liikennöinnin turvaamista kaikilla kuljetusmuodoilla.
The international flight connections that are vital for businesses and tourism have increased as desired. 
Elinkeinoelämän ja matkailun tärkeät kansainväliset lentoyhteydet ovat lisääntyneet toivotusti.
In passenger traffic, those driving regularly are satisfied with the traffic conditions both in the areas where they live and over longer distances. 
Henkilöliikenteessä säännöllisesti autoilevat ovat tyytyväisiä liikenneolosuhteisiin sekä omalla asuinseudulla että pitkillä matkoilla.
While traffic currently runs smoothly on main roads, the situation will deteriorate unless the growth in traffic volumes can be controlled. 
Vaikka pääteiden liikenteen sujuvuus on tällä hetkellä pääosin hyvällä tasolla, tulee se heikkenemään, ellei liikennemäärien kasvua saada hallintaan.
People’s satisfaction with local public transport varies by area – the most common causes for dissatisfaction being ticket prices, unsuitable routes and departure schedules, and the availability of connections in the evenings and at weekends. 
Tyytyväisyys paikallisjoukkoliikenteeseen vaihtelee alueittain - eniten tyytymättömyyttä herättivät lippujen hinnat, reittien ja vuorojen sopimattomuus sekä vuorotarjonta iltaisin ja viikonloppuisin.
The most important development target in long-distance public transport is local public transport connections with the stations. 
Pitkämatkaisessa joukkoliikenteessä eniten kehitettävää on paikallisjoukkoliikenteen liityntäyhteyksissä asemille.
A special challenge is winter maintenance , in which area high standards are expected year-round in order to ensure the efficient functioning and safety of transport. 
Erityisenä haasteena on talvikunnossapito , jolta kuljetusten toimivuus ja turvallisuus edellyttävät ympärivuorokautista laatutasoa.
Two successive winters with exceptionally demanding conditions tested the service level of icebreaking. 
Jäänmurron palvelutaso on kahtena poikkeuksellisen vaativana talvena joutunut koetukselle.
More than 90 per cent of vessels got through without waiting, but the average waiting time for the remaining vessels considerably exceeded the target time of 3.5 hours. 
Yli 90 prosenttia aluksista pääsee läpi ilman odotusta, mutta odottamaan joutuneiden keskimääräinen odotusaika on ollut huomattavasti 3,5 tunnin tavoiteaikaa pitempi.
Traffic has increased significantly, while icebreaker capacity has remained the same, while the ability of merchant vessels to navigate independently in ice has deteriorated. 
Liikenne on lisääntynyt merkittävästi murtajakapasiteetin pysyessä ennallaan kauppa-alusten itsenäisen jäissäkulkukyvyn samanaikaisesti heikentyessä.
In maintaining the condition of transport networks , the challenge lies in the extent of the networks (78,000 km of roads, 26,000 km of streets and 350,000 km of private roads; 5,919 km of railway tracks; and 16,200 km of waterways, of which fairways for merchant shipping 3,900 km) and the greatly dispersed traffic volumes. 
Liikenneverkkojen kunnon ylläpitämisessä haasteena on liikenneverkkojen laajuus (maanteitä 78 000 km, katuja 26 000 km ja yksityisteitä 350 000 km; rataverkkoa 5 919 km; ja vesiväyliä 16 200 km, joista kauppamerenkulun väyliä 3 900 km) ja liikennemäärien suuri hajonta.
In the road network, the proportion of roads in poor condition is 670 km (approx. 4% of the main road network) and in the rest of the network 2,700 km (approx. 7% of the network). 
Maantieverkolla huonokuntoisten teiden määrä on päätieverkolla 670 km (n. 4 % päätieverkosta) ja muulla tieverkolla 2 700 km (n. 7 prosenttia verkosta).
A great number of road bridges are reaching an age where renovation is needed, and it is currently estimated that approximately 5 per cent of all bridges are in poor condition. 
Maantiesiltoja on tulossa paljon peruskorjausikään ja tällä hetkellä noin 5 % silloista arvioidaan huonokuntoisiksi.
In rail traffic, the condition-related factor that has the greatest impact on traffic is speed limits due to ground frost damage in springtime. 
Rautatieliikenteessä eniten liikenteeseen vaikuttava kuntotekijä on routavaurioista aiheutuvat nopeusrajoitukset keväisin.
In 2003–2009, the proportion of railways affected by frost damage was rather low (50 km), while in the last two winters, it was on average 950 km. 
Vuosina 2003–2009 niiden määrä on ollut varsin alhainen (50 km), mutta kahtena viime talvena keskimäärin 950 km.
In waterway lanes, the proportion of fairways in poor condition is approximately 1,000 km, of which less than one half are fairways for merchant shipping. 
Vesiväylillä huonokuntoisia väyliä on noin 1 000 km, joista vajaa puolet on kauppamerenkulun väyliä.
Traffic accidents are a problem that affects road traffic in particular. 
Liikenneonnettomuudet ovat erityisesti tieliikenteen ongelma.
In commercial aviation, shipping and rail traffic, fatalities and serious injuries are rare. 
Kaupallisessa lentoliikenteessä, merenkulussa ja rautatieliikenteessä liikennekuolemat ja vakavat loukkaantumiset ovat harvinaisia.
Road safety has improved over the long term in Finland. 
Tieliikenteen turvallisuus on Suomessa pitkällä aikavälillä parantunut.
In 2011, however, the favourable trend was reversed with fatalities on the road increasing by 20 compared to the previous year. 
Vuonna 2011 suotuisa kehitys kääntyi kun tieliikenteen kuolemat lisääntyivät kahdellakymmenellä edelliseen vuoteen verrattuna.
The negative trend continued in early 2012, making the goal of reducing fatalities on the roads by one half even more challenging. 
Epäsuotuisa kehitys on jatkunut alkuvuonna 2012, mikä tekee tieliikenteen tavoitteen kuolemien puolittamisesta entistä haasteellisemmaksi.
In 2011, a total of 292 people died and 7,919 were injured on the roads. 
Vuonna 2011 tieliikenteessä kuoli 292 ja loukkaantui 7 919 henkilöä.
In previous years, Finland has also ranked relatively high in European road safety comparisons, but recently this situation has deteriorated (11th in proportion to population in 2010, 23rd when comparing the reduction in percentage points over ten years). 
Myös Euroopan laajuisessa liikenteen turvallisuusvertailuissa Suomi on pärjännyt aikaisemmin kohtuullisesti, mutta viime vuosina tilanne on heikentynyt (11. sija asukasmäärään suhteutettuna vuonna 2010 ja 23. sija kun verrataan prosentuaalista vähenemistä kymmenen vuoden ajalta).
Finland’s aim has been to be among the five top ranking countries in Europe. 
Suomen tavoitteena on ollut sijoitus viiden parhaan Euroopan maan joukossa.
The average for accidents at railway level crossings (2002–2011) is 34, with an average of 7 casualties each year. 
Rautateiden tasoristeysonnettomuuksien keskiarvo (2002–2011) on 34 onnettomuutta, joissa menehtyi keskimäärin seitsemän henkilö vuodessa.
In 2011, 25 accidents with 2 fatalities were recorded. 
Vuonna 2011 tapahtui 25 onnettomuutta, joissa kuoli kaksi henkilöä.
In recent years, there have been no rail accidents leading to the death of passengers. 
Rautatieliikenteessä ei viime vuosina ole tapahtunut matkustajan kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
In 2011, there were four fatalities caused by railway accidents, two of which were caused by accidents at level crossings. 
Vuonna 2011 rautatieliikenteen onnettomuuksissa kuoli neljä henkilöä, joista kaksi tasoristeysonnettomuuksissa.
Fatalities in commercial aviation are extremely rare in Finland. The most recent case was a helicopter accident in 2005 with 14 fatalities. 
Kaupallisen lentoliikenteen kuolemaan johtaneet onnettomuudet ovat Suomessa äärimmäisen harvinaisia, viimeisimpänä 2005 tapahtunut helikopterionnettomuus, jossa kuoli 14 henkeä.
In general and recreational aviation, 1-3 fatal accidents have taken place in recent years, and an average of 50-60 people lose their lives in boating accidents each year. 
Yleis- ja harrasteilmailussa on viime vuosina tapahtunut vuosittain 1-3 kuolemaan johtanutta onnettomuutta, ja veneilyonnettomuuksissa menehtyy keskimäärin 50–60 henkilöä vuosittain.
The environment 
Ympäristö
Mitigating climate change and achieving the emission reduction targets are a challenging task. 
Ilmastonmuutoksen hillintä ja päästövähennystavoitteiden saavuttaminen on haastava tehtävä.
Carbon dioxide emissions from domestic transport increased since the recession in the early 1990s up till 2007. After a reduction during the recession in 2008–2009, the emissions began to rise again in 2010. 
Kotimaan liikenteen hiilidioksidipäästöt ovat 1990-luvun alkupuolen laman jälkeen kasvaneet vuoteen 2007 asti, vuosina 2008–2009 pienentyneet taloudellisen taantuman vuoksi ja vuonna 2010 lähteneet taas nousuun.
In 2010, carbon dioxide emissions from domestic transport were 13.57 million tons. 
Vuonna 2010 kotimaan liikenteen hiilidioksidipäästöt olivat 13,57 milj. tonnia.
It is predicted that carbon dioxide emissions from Finnish transport will grow until 2017, after which they will more or less stabilise until the end of the predicted period, that is until 2029. 
Suomen liikenteen hiilidioksidipäästöjen ennustetaan kasvavan vuoteen 2017 asti, minkä jälkeen päästöt pysyvät lähes samalla tasolla ennusteen loppuun eli vuoteen 2029 saakka.
Domestic traffic produced less than a quarter of the total national emissions of carbon dioxide in 2009. 
Kotimaan liikenteen hiilidioksidipäästöjen osuus koko maan päästöistä oli vajaa neljännes vuonna 2009.
The majority (73 per cent) of carbon dioxide emissions from transport are caused by road traffic (streets and roads), the proportion of roads in total emissions from transport being 46 per cent. 
Valtaosa (73 prosenttia) liikenteen hiilidioksidipäästöistä tulee tieliikenteestä (kadut ja maantiet), maanteiden liikenteen osuus liikenteen kokonaispäästöistä on 46 prosenttia.
Resources allocated to combating the environmental impacts of transport have been inadequate. 
Liikenteen ympäristöhaittojen torjuntaan ei ole kohdennettu riittävästi resursseja.
Reducing traffic volumes over the long term will be vital in order to combat climate change, as this will also help to reduce other environmental impacts of traffic. 
Liikennemäärien vähentäminen pitkällä aikavälillä ilmastonmuutoksen torjumiseksi on tärkeää, koska samalla pienenevät myös muut liikenteen ympäristöhaitat.
In addition to controlling emissions, the most significant challenges in the transport sector relate to noise, air quality deterioration, the state of the Baltic Sea, ground water contamination, use of natural resources, generation of waste and loss of biodiversity. 
Päästöjen hillitsemisen ohella merkittävimpiä haasteita liikennesektorilla ovat melu, ilmanlaadun heikkeneminen, Itämeren tila, pohjavesien pilaantuminen, luonnonvarojen käyttö ja jätteiden synty sekä luonnon monimuotoisuuden häviäminen.
In addition, routes and other structures needed for transport require a significant amount of space and often reduce the attractiveness of the environment. 
Lisäksi väylät ja muut liikenteen vaatimat rakennelmat vaativat huomattavan määrän tilaa ja vähentävät usein ympäristön viihtyisyyttä.
Environmental noise may cause direct and indirect health impacts. 
Ympäristömelu voi aiheuttaa suoria ja epäsuoria terveyshaittoja.
It is estimated that some 430,000 people are currently exposed to traffic noise exceeding 55 dB. 
Liikenteen yli 55 dB melulle arvioidaan tällä hetkellä altistuvan noin 430 000 ihmistä.
The areas exposed to noise from road transport in particular have increased continuously as transport performance increases, and the challenges of noise abatement will accumulate with efforts to improve the cohesion of the urban structure. 
Etenkin tieliikenteen melualueet ovat jatkuvasti kasvaneet liikennesuoritteiden kasvaessa, ja meluntorjunnan haasteet kasvavat yhdyskuntarakennetta eheytettäessä.
In Finland a target has been set to reduce the number of those living in areas exposed to noise exceeding 55 dB by a minimum of 20 per cent by 2020 compared to 2003. 
Suomessa tavoitteeksi on asetettu, että yli 55 desibelin melualueilla asuvien määrä saadaan vuoteen 2020 mennessä vähintään 20 prosenttia pienemmäksi kuin vuonna 2003.
Ensuring the supply of clean drinking water will be a big global challenge in the future. 
Puhtaan juomaveden tarjonta tulee olemaan maailmanlaajuisesti iso haaste tulevaisuudessa.
Finland has excellent ground water resources, and we must do everything in our power to ensure that the situation remains good in the future. 
Suomessa on hyvät pohjavesivarannot ja meidän tulee kaikin tavoin huolehtia siitä, että tilanne säilyy hyvänä myös tulevaisuudessa.
The construction and maintenance of transport routes and airports require solutions where impacts on ground water play a key role in the planning. 
Liikenneväylien ja lentoasemien rakentaminen ja ylläpito edellyttävät ratkaisuja, joissa otetaan keskeisesti huomioon myös vaikutukset pohjavesiin.
Of roads, 6,190 km (approx. 8 per cent) are located in important ground water areas, and 290 km of these roads are structurally protected. 
Maanteistä 6 190 km (n. 8 prosenttia) sijaitsee tärkeillä pohjavesialueilla, joista 290 km on rakenteellisesti suojattu.
Sites where the ground water risk has already been or is about to be realised remain over a distance of approx. 103 km. 
Kohteita, joissa pohjavesiriski on jo toteutunut tai toteutumassa, on edelleen noin 103 kilometrin matkalla.
Reconditioning of contaminated soils will be required mainly in the areas of the old filling stations and railway engine sheds at some 20–25 sites. 
Pilaantuneen maaperän kunnostustoimia tarvitaan lähinnä rautateiden vanhojen tankkauspaikkojen ja veturitallien alueilla, noin 20–25 kohteessa.
The market 
Markkinat
About one third of transport market turnover is generated from goods transport, one third from passenger transport and the remainder from forwarding and support activities serving transport. 
Liikennemarkkinoiden liikevaihdosta noin kolmannes syntyy tavaraliikenne-markkinoista, kolmannes henkilöliikennemarkkinoista ja loput muusta liikennettä palvelevasta huolinta- ja tukitoiminnasta.
There are 23,000 transport companies operating in Finland, and these employ 130,000 persons in total (more than 5 per cent of employed persons). 
Suomessa toimii 23 000 liikenneyritystä, jotka työllistävät yhteensä 130 000 henkilöä (yli 5 prosenttia työllisistä).