natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Step by step, the private and public sector will transfer services to an online environment, enabling the use of services from home. 
Yksityiset ja julkiset palvelut siirtyvät vaiheittain verkkoon, mikä tarjoaa mahdollisuuden asioiden hoitamiseen kotoa käsin.
In the future, more and more jobs can be performed as telework, without the need for a daily commute. 
Tulevaisuudessa yhä useammat työt ovat hoidettavissa etätyönä ilman jokapäiväistä tarvetta työmatkaliikkumiselle.
Online shopping continues to become more popular. 
Verkkokaupan suosio jatkaa kasvuaan.
This phenomenon results in fragmented goods flows and reduces the need for intermediate storage, but it needs to be supported by efficient distribution transport. 
Ilmiö pirstaloittaa tavaravirtoja ja vähentää välivarastoinnin tarvetta, mutta vaatii tuekseen tehokasta jakeluliikennettä.
The growth of online services may also become a significant cause for concern for various population groups, such as elderly people, who have not become familiar with ICT and for whom using e-services is a major obstacle. 
Sähköisten palveluiden kasvu voi myös synnyttää merkittäviä huolenaiheita eri väestöryhmille kuten vanhuksille, joille tietotekniikka on jäänyt vieraaksi ja asioiden hoitaminen sähköisesti aiheuttaa huomattavia vaikeuksia.
The proportion of free time travel in all travel was increasing, but now this trend appears to have been reversed. 
Vapaa-ajan matkojen osuus kaikista matkoista on aiemmin kasvanut, mutta nyt trendi näyttää kääntyneen.
Our modes of free time travel are susceptible to changes in values and lifestyles. 
Vapaa-ajan liikkumistavat ovat alttiita arvoissa ja elämäntavoissa tapahtuville muutoksille.
In free time travel, different needs and service level factors are stressed than in commuting. 
Vapaa-ajan matkustuksessa korostuvat erilaiset tarpeet ja palvelutasotekijät kuin työasiamatkoilla.
As regards free time travel, providing public transport that can compete with private cars is a particular challenge. 
Vapaa-ajan matkojen osalta erityisenä haasteena on tarjota henkilöauton kanssa kilpailukykyistä joukkoliikennettä.
Air traffic has increased, and even in Finland, the offer of direct international flights from regional airports has expanded vigorously in recent years. 
Lentoliikenne on lisääntynyt, ja Suomessakin erityisesti m aakuntakenttien suora lentotarjonta ulkomaiden kohteisiin on kasvanut viime vuosina voimakkaasti.
The air travel market reacts rapidly to changes in demand and the economic situation, and thus the offer of routes is in constant flux. 
Lentoliikennemarkkina reagoi nopeasti kysynnän ja taloustilanteen muutoksiin ja siten myös reittitarjonta elää jatkuvasti.
In the safety vision for transport, no-one should be killed or seriously injured in traffic. 
Liikenteen turvallisuusvision mukaan kenenkään ei tarvitse kuolla eikä loukkaantua vakavasti liikenteessä.
The greatest number of fatalities occur in non-commercial and non-professional traffic. 
Lukumääräisesti eniten kuolemia tapahtuu ei-kaupallisessa ja ei-ammattimaisessa liikenteessä.
Compared to middle-aged drivers, the risk of young people (aged 18–20) of dying on the roads is three-fold, and similarly, the risk for elderly drivers (over 75) is two-fold. 
Keski-ikäisiin autoilijoihin verrattuna nuorilla autoilijoilla (18–20-vuotiailla) on kolminkertainen riski kuolla liikenteessä, ja vastaavasti iäkkäillä autoilijoilla (yli 75-vuotiailla) riski on kaksinkertainen.
Particular challenges in traffic are drink-driving (and also being in charge of a boat while under the influence of alcohol), speeding, running red lights and neglecting to use safety equipment, which are reflections of an irresponsible traffic culture. 
Erityisenä haasteena liikenteessä on rattijuoppous (myös ruorijuoppous), ylinopeus, punaista päin ajaminen sekä turvalaitteiden käytön laiminlyönti, jotka viestivät vastuuttomasta liikennekulttuurista.
In commercial and professional traffic, the goals of the transport safety vision have already been achieved, excluding road traffic, where heavy goods vehicles are a party (although most often not the cause) of nearly one fatal accident out of three. 
Kaupallisessa ja ammatillisessa liikenteessä liikenneturvallisuusvisio on jo saavutettu lukuun ottamatta tieliikennettä, jossa raskas liikenne on osallisena (vaikkakaan ei useimmiten aiheuttajana) lähes kolmanneksessa kaikista kuolemaan johtaneista onnettomuuksista.
In air, sea and rail traffic, the aim is to stabilise the achieved standard of safety. 
Lento-, meri- ja rautatieliikenteessä tavoitteena on varmistaa saavutettu turvallisuustaso.
Changes in the operating environment mean additional challenges to maintaining the safety level. 
Toimintaympäristössä tapahtuvat muutokset tuovat lisähaasteita turvallisuustason ylläpitämiselle.
As maritime traffic on the Baltic Sea increases, for example, so does the risk of a major accident. 
Esimerkiksi Itämeren laivaliikenteen lisääntyessä kasvaa myös suuronnettomuuden riski.
In an accessible transport system, the transport environment and services, including transport information services, work well also from the perspective of the travellers with the lowest level of user capacity. 
Esteettömässä liikennejärjestelmässä liikenneympäristö ja liikennepalvelut, mukaan lukien liikenteen informaatiopalvelut, toimivat hyvin myös edellytyksiltään kaikkein heikoimpien liikkujien näkökulmasta.
Accessibility means physical accessibility, user-friendliness, multi-channel information and seamless travel chains from door to door. 
Esteettömyys on fyysistä saavutettavuutta, helppokäyttöisyyttä, monikanavaista informaatiota ja saumattomia matkaketjuja ovelta ovelle.
Accessibility of transport to all reduces costs in other sectors and prevents exclusion. 
Liikkumisen esteettömyys vähentää kustannuksia muilla sektoreilla ja ehkäisee syrjäytymistä.
The ageing of the population is another challenge to the entire transport system, as it affects the need to travel, transport safety and accessibility requirements placed on the transport system. 
Myös väestön ikääntyminen on haaste koko liikennejärjestelmälle vaikuttaen ihmisten liikkumistarpeisiin, liikenneturvallisuuteen ja liikennejärjestelmän esteettömyysvaatimuksiin.
The environment and urban structure 
Ympäristö ja yhdyskuntarakenne
Climate change concerns all of us. 
Ilmastonmuutos koskettaa kaikkia.
Finland is committed to reducing our greenhouse gas emissions, both internationally and at the EU level. 
Suomi on sitoutunut kansainvälisesti ja EU-tasolla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen.
Some 20 per cent of Finland’s greenhouse gas emissions are caused by transport. 
Liikenne aiheuttaa noin 20 prosenttia Suomen kasvihuonekaasupäästöistä.
In line with the EU emission reduction targets under the Kyoto Protocol, Finland must achieve a 16 per cent reduction in its transport emissions by 2020 compared to the 2005 levels. 
Kioton sopimukseen pohjautuvien EU:n päästövähennystavoitteiden mukaan Suomen on vähennettävä liikenteen päästöjä 16 prosentilla vuoteen 2020 mennessä verrattuna vuoden 2005 tasoon.
The EU’s transport policy target is a 60 per cent reduction in greenhouse gas emissions from the 1995 figures by 2050. 
EU:n liikennepoliittisena tavoitteena on liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosentilla vuoteen 2050 vuoden 1995 tasosta.
The emission reduction targets set for the transport sector are challenging. 
Liikennesektorille asetetut päästövähennystavoitteet ovat haasteellisia.
The preconditions for achieving them include rapid modernisation of the vehicle stock, full exploitation of advances in vehicle and fuel technologies, a reduction of transport needs by means of transport system and land use planning and a shift away from private cars towards more sustainable modes of transport. 
Tavoitteiden saavuttaminen vaatii ajoneuvokannan nopeaa uudistumista, ajoneuvo- ja polttoaineteknologian kehityksen täysimääräistä hyödyntämistä, liikennetarpeen vähentämistä liikennejärjestelmän ja maankäytön suunnittelun keinoin sekä siirtymistä henkilöautoilusta kestävämpiin kulkumuotoihin.
The achievement of these targets will be supported by various forms of car pools and ride-sharing schemes utilising information networks that will change the traditional model of private motoring. 
Avuksi tulevat myös erilaiset tietoverkoissa toimivat henkilöautojen yhteisomistuksen ja yhteiskäytön muodot, jotka muuttavat yksityisautoilun perinteistä mallia.
The transport system is almost exclusively powered by oil. 
Liikenne saa käyttövoimansa lähes yksinomaan öljystä.
Oil prices are quick to react to changes in world politics and economy. 
Öljyn hinta reagoi hyvin herkästi maailmanpolitiikan ja -talouden muutoksiin.
In addition, it is predicted that the availability and quality of oil will deteriorate from 2025 on, and possibly even earlier than this. 
Lisäksi öljyn saatavuuden ja laadun ennustetaan heikkenevän vuodesta 2025 alkaen, mahdollisesti jo aiemminkin.
Each litre of petrol or diesel we consume also adds to CO 2 emissions. 
Jokainen kulutettu bensiini- tai diesellitra lisää myös CO 2 -päästöjä.
We must be able to improve the energy efficiency of transport. 
Liikenteen energiatehokkuutta on pystyttävä parantamaan.
Over the long term, we must also find an adequate quantity of new fuels or alternative sources of energy for transport, and the decisions on these are topical in the EU and internationally right now. 
Pitkällä aikavälillä liikenteeseen on saatava myös riittävä määrä uusia polttoaineita tai vaihtoehtoisia käyttövoimia, joita koskevat päätökset ovat EU:ssa ja kansainvälisesti ajankohtaisia juuri nyt.
Alternatives for the current oil-intensive solutions do exist, but the suitability of the various technologies for different modes of transport and the time span of their introduction vary. 
Vaihtoehtoja nykyisille öljyintensiivisille ratkaisuille on olemassa, mutta eri tekniikoiden soveltuvuus eri liikennemuodoille sekä käyttöönoton aikajänne vaihtelevat.
The range and rapidly changing policies on energy forms are confusing to consumers, and clear, long-term policy lines are thus expected of the public sector. 
Käyttövoimien kirjo ja nopeasti muuttuvat politiikkalinjaukset hämmentävät kuluttajia, ja julkiselta sektorilta odotetaan selkeitä ja pitkänjänteisiä linjauksia.
In addition to greenhouse gas emissions, transport causes many other emissions that are harmful to the environment or human health. 
Kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi liikenne aiheuttaa monia muita luonnolle tai terveydelle haitallisia päästöjä.
These include nitrogen oxide emissions, sulphur dioxide, carbon monoxide, hydrocarbons and particles deriving from shipping and road transport. 
Näitä ovat mm. merenkulun ja tieliikenteen typenoksidipäästöt, rikkidioksidi, hiilimonoksidi eli häkä, hiilivedyt ja hiukkaset.
Of these, the so-called conventional emissions, transport accounts for 20–60 per cent, depending on the compound. 
Näistä niin sanotuista perinteisistä päästöistä liikenne aiheuttaa 20–60 prosenttia yhdisteestä riippuen.
Sulphur emissions from shipping affect air quality, in particular in the densely populated coastal areas. 
Laivaliikenteen rikkipäästöt vaikuttavat ilmanlaatuun erityisesti tiheästi asutuilla rannikkoseuduilla.
There are some 85 million people living in the economic area around the Baltic Sea, about 31 per cent of whom are living within an approximate radius of 50 kilometres from the coast. 
Itämeren talousalueella asuu noin 85 miljoonaa ihmistä, joista noin 31 prosenttia asuu noin 50 kilometrin säteellä rannikosta.
Emissions of sulphur dioxide, nitrogen oxides, hydrocarbons, carbon monoxide and particles from road traffic in Finland have been reduced to less than one half in the last twenty years. 
Suomen tieliikenteestä aiheutuvien rikkidioksidin, typen oksidien, hiilivetyjen, hiilimonoksidin sekä hiukkasten päästöt ovat viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana pudonneet alle puoleen.
The most recent studies indicate that up to two million Finnish people periodically suffer from respiratory tract symptoms caused by particles and other impurities in the air, and as many as 1,500 suffer premature death annually as a result of these impurities. 
Tuoreimpien tutkimusten mukaan jopa kaksi miljoonaa suomalaista kärsii ajoittain hiukkasten ja muiden ilmassa leijuvien epäpuhtauksien aiheuttamista hengitysteiden oireista ja jopa 1 500 suomalaista kuolee vuosittain ennenaikaisesti näiden epäpuhtauksien johdosta.
The noise and vibration from traffic impair the quality of the living environment and negatively affect the comfort of residents. 
Liikenteen aiheuttama melu ja tärinä heikentävät elinympäristön laatua ja vähentävät viihtyisyyttä.
The structure of urban regions is becoming dispersed. 
Kaupunkiseutujen yhdyskuntarakenne hajoaa.
The population density of Finnish cities is low to start with, and their structure is fragmented compared to cities with a similar population in other EU countries. 
Suomalaiskaupunkien väestötiheys on ollut jo lähtökohtaisesti alhainen ja yhdyskuntarakenne hajautunut muiden EU-maiden asukasluvaltaan vastaavankokoisiin kaupunkeihin verrattuna.
The decentralisation of population into sub-regional areas has continued in the last few decades. 
Väestön hajaantuminen seutukuntiin on jatkunut viime vuosikymmenten aikana.
The per capita energy consumption and carbon dioxide emission rates in Finnish cities are among the highest in EU countries. 
Suomalaiskaupungeissa henkeä kohden laskettu energiankulutus ja hiilidioksidipäästöt ovat EU-maissa korkeimpien joukossa.
The majority of the high energy consumption derives from housing and transport. 
Suuri osa korkeasta energiankulutuksesta johtuu asumisesta ja liikkumisesta.
It has not been possible to fully capitalise on the environmental benefits of urban settlement. 
Kaupunkimaisen asumisen ympäristöhyötyjä ei ole täysin pystytty realisoimaan.
The trend towards dispersal of urban structures undermines the preconditions for both public transport and walking and cycling, and results in increasing reliance on private cars with increasing traffic volumes and more greenhouse gas emissions, which in turn accelerate climate change. 
Yhdyskuntarakenteen hajoava kehitys vaikeuttaa joukkoliikenteen ja kävelyn ja pyöräilyn toimintaedellytyksiä, johtaa lisääntyvään henkilöauton käyttöön ja sen myötä liikenteen kasvuun ja ilmastomuutosta vauhdittavien kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen.
Urban traffic is becoming congested by Finnish standards, especially in Helsinki Metropolitan area. 
Kaupunkiliikenne alkaa Suomen mittakaavassa ruuhkautua, erityisesti metropolialueella.
Congestion results in significant losses, both financial and in terms of well-being, causes greenhouse gas emissions and reduces the attractiveness of urban areas. 
Ruuhkautuminen aiheuttaa merkittäviä taloudellisia ja hyvinvointimenetyksiä sekä kasvihuonekaasupäästöjä ja heikentää viihtyisyyttä kaupunkialueilla.
Traffic jams are also a factor undermining the reliability of the transport system. 
Ruuhkat ovat myös liikennejärjestelmän toimintavarmuutta heikentävä tekijä.
Congestion cannot be permanently eliminated by building more roads, as a system where traffic is running smoothly often also increases the number of cars on the roads, which is why building roads often adversely affects the attractiveness of the living environment. 
Ruuhkia ei voida pysyvästi poistaa rakentamalla lisää väyliä, koska liikenteen sujuvoituminen usein myös lisää henkilöautoliikennettä, minkä lisäksi väylien rakentamisella on usein elinympäristön viihtyisyyttä heikentäviä vaikutuksia.
In urban regions, however, investments in road infrastructure are a necessity for growing and evolving goods traffic in order to ensure safe and flexible transport. 
Kaupunkiseuduilla kasvava ja kehittyvä tavaraliikenne tarvitsee kuitenkin panostuksia väylästöön turvallisten ja sujuvien kuljetusten varmistamiseksi.
The functioning of goods traffic in city centres is often overlooked in urban planning, even though it is crucial for maintaining a vital offer of companies and services in city centres and the pull of the entire urban centre. 
Kaupunkisuunnittelussa usein unohdetaan kaupunkikeskustojen tavaraliikenteen toimivuus, joka on elinehto keskustojen vireän yritys- ja palvelutarjonnan säilymiselle ja koko kaupunkikeskustan vetovoimaisuudelle.
The rural population has declined. 
Maaseudulla väestö on vähentynyt.
The declining population results in profitability problems in the organisation of transport services. 
Väestöpohjan pieneneminen aiheuttaa kannattavuusongelmia liikennepalvelujen järjestämiselle.
However, it is necessary to ensure viable living and operating conditions for rural inhabitants and enterprises by offering an adequate level of basic travel and transport services. 
Maaseudun asukkaiden ja yritysten toimintamahdollisuudet on kuitenkin turvattava tarjoamalla riittävä liikkumisen ja kuljetusten peruspalvelutaso.
This means that there is a need to introduce new, more cost-effective means for organising transport services. 
Tämä merkitsee tarvetta ottaa käyttöön uusia entistä taloudellisempia keinoja liikennepalvelujen järjestämisessä.
By safeguarding the level of basic transport services, we can ensure that the conditions exist for independent living and thus prevent additional costs for social services. 
Turvaamalla liikkumisen peruspalvelutaso voidaan tukea itsenäisen elämän edellytyksiä ja ehkäistä sosiaalipalveluihin syntyviä lisäkustannuksia.
The service level is a key factor in making public transport attractive. 
Joukkoliikenteen houkuttelevuuteen vaikuttaa keskeisesti joukkoliikenteen palvelutaso.
An effective chain of travel services must be offered from door to door and, for example, park-and-ride facilities must be arranged. 
Matkaketjun tulee toimia ovelta ovelle ja esimerkiksi liityntäpysäköintimahdollisuuksista on huolehdittava.
In the peripheral zones of cities in particular, achieving a service level that can compete with the car is challenging. 
Erityisesti kaupunkien reunavyöhykkeellä on haasteellista saavuttaa henkilöautoon nähden kilpailukykyinen joukkoliikenteen palvelutaso.
The use of public transport is supported by providing a well-functioning environment for cycling and an attractive and safe setting for walking. 
Joukkoliikenteen käyttöä tukevat sujuvat pyöräilyolosuhteet ja viihtyisä ja turvallinen kävely-ympäristö.
The role of walking and cycling in transport system processes needs to be strengthened and mainstreamed. 
Jalankulun ja pyöräilyn asema liikennejärjestelmäprosesseissa vaatii vahvistamista ja valtavirtaistamista.
Cycling has considerable potential, especially as a substitute for short car trips. 
Pyöräilyn potentiaali nimenomaan lyhyiden henkilöautomatkojen korvaajana on merkittävä.
At the moment, 43 per cent of all car trips are less than 5 kilometres in distance. 
Tällä hetkellä 43 prosenttia kaikista henkilöautomatkoista on alle 5 kilometrin mittaisia.
Efficiency and public finances 
Tehokkuus ja julkinen talous
The array of transport policy instruments needs to be expanded. 
Liikennepolitiikan keinovalikoimaa tulee laajentaa.
The task of transport policy is to ensure that citizens’ and companies’ day-to-day travel and transport needs are met in an effective, productive and sustainable manner. 
Liikennepolitiikan tehtävänä on huolehtia kansalaisten ja yritysten jokapäiväisten matkojen ja kuljetusten toimivuudesta tuottavalla ja kestävällä tavalla.
The stricter constraints on public finances, climate change, the increasingly dynamic operating environment, the evolving range of instruments and changing user needs require transport policy to operate in a way that makes versatile and effective use of a variety of instruments and actors. 
Kiristyvät julkisen talouden näkymät, ilmastonmuutos, yhä dynaamisempi toimintaympäristö, kehittyvä keinovalikoima ja käyttäjien muuttuvat tarpeet edellyttävät liikennepolitiikassa toimintatapaa, jossa hyödynnetään monipuolisesti ja tehokkaalla tavalla erityyppisiä ja eri toimijoiden keinoja.
The Budget spending limit procedure does not fully support the use of a combination of new and different instruments. 
Valtion talousarvion kehysmenettely ei täysin suosi uusien ja erilaisten keinojen yhdistelmien käyttöä.
A budget procedure where investment and operating expenditure are not separated has been a key problem in developing the transport system. 
Liikennejärjestelmän kehittämisen yksi keskeinen ongelma on ollut budjettimenettely , jossa investointi- ja käyttömenoja ei erotella.
In other words, inputs in the transport route network are not factually treated as investments, nor are the investment costs divided over the financial lifetime of the investment in the state’s on-budget activities. 
Toisin sanoen panostuksia väyläverkkoon ei tosiasiassa käsitellä investointeina eikä investointimenoja jaksoteta taloudelliselle pitoajalle valtion budjettitaloudessa.
In recent years, the roles and funding responsibilities of the state and municipalities in maintaining and developing transport routes have partly become blurred. 
Viime vuosina valtion ja kuntien roolit ja rahoitusvastuut liikenneväylien ylläpidossa ja kehittämisessä ovat osin hämärtyneet.
A more clear-cut division of responsibilities would promote comprehensive planning of the transport system and urban structure. 
Vastuiden selkiyttäminen edistäisi liikennejärjestelmän ja yhdyskuntarakenteen kokonaisvaltaista suunnittelua.
The state alone spends some EUR 1.5 billion annually on maintaining and developing the transport system, and the expenditure of the municipalities more or less equals this sum. 
Yksin valtio käyttää vuodessa noin 1,5 mrd. euroa liikennejärjestelmän ylläpitoon ja kehittämiseen, ja kunnat likimain saman verran.
If the products and services currently being procured could be produced at a lower cost and in a manner that was optimised for the entire system, considerable savings could be achieved for the taxpayers. 
Jos nykyisin hankittavia tuotteita ja palveluita voitaisiin tuottaa edullisemmin ja kokonaisuuden kannalta parhaalla mahdollisella tavalla, veronmaksajille saataisiin huomattavia säästöjä.
Cooperation and more extensive preparatory work are needed in the administration. 
Hallinnossa tarvitaan yhteistyötä ja aiempaa laaja-alaisempaa valmistelua.
Administration with a silo vision cannot respond to future needs, and cooperation between various administrative branches and at different levels needs to be strengthened in order to make operations more customer-centred and effective. 
Siiloutunut hallinto ei pysty vastaamaan tulevaisuuden tarpeisiin, vaan asiakaskeskeisyyden vahvistamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi tarvitaan eri hallinnonalojen yhteistyön vahvistamista hallinnon eri tasojen kesken.
The scarce resources available preclude work that overlaps and ignores what is happening in other administrative sectors, and shared resources should be put to rational use for the good of society as a whole. 
Käytettävissä olevat niukat resurssit eivät salli päällekkäisen työn tekemistä toisista tietämättä, vaan yhteiset resurssit on saatava järkevään käyttöön, koko yhteiskunnan parhaaksi.
The municipal reform under preparation aims to respond to the challenges set by the deteriorating dependency ratio and changes in the demand for services. 
Valmisteilla oleva kuntauudistus pyrkii vastaamaan haasteisiin, joita heikkenevä huoltosuhde ja palveluiden kysynnän muutokset asettavat.
As the municipal reform is implemented, it will affect both transport itself together with the planning and implementation of the transport system and land use. 
Kuntauudistus toteutuessaan vaikuttaa niin itse liikenteeseen kuin liikennejärjestelmän ja maankäytön suunnitteluun ja toteutukseenkin.
On the one hand, the centralisation of services will to some extent increase the need to travel. 
Palvelujen keskittyminen toisaalta lisää eräiltä osin liikkumistarvetta.
On the other hand, however, the municipal reform will support better cohesion of the urban structure, particularly in large urban regions, and thus improve the accessibility of services for pedestrians, cyclists and those using public transport. 
Samalla kuntauudistus tukee kuitenkin eheytyvää yhdyskuntarakennetta etenkin isoilla kaupunkiseuduilla ja parantaa siten saavutettavuutta jalan, pyörällä ja joukkoliikenteellä.