natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The public sector will not be a lone experimenter: activities must be based on co-operation between the public, private and third sectors, while ensuring that individual citizens can participate. 
Julkinen sektori ei kokeile yksin, vaan tekemisen tulee perustua julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin yhteistyöhön unohtamatta yksittäisen kansalaisen mahdollisuuksia olla mukana.
Experimentation does not mean stop-go activities, but controlled measures that allow us to learn from experience and disseminate what we have learned. 
Kokeileminen ei tarkoita tempoilevaa toimintaa, vaan hallittua tekemistä, jonka kokemuksista kyetään oppimaan ja oppia jakamaan.
We must be able to rapidly transfer and duplicate good solutions, refine them to create greater benefits, and be capable of rapidly abandoning less successful experiments. 
Hyviä ratkaisuja on pystyttävä siirtämään, monistamaan ja jalostamaan nopeasti isommiksi hyödyiksi ja vähemmän onnistuneista kokeiluista on kyettävä luopumaan nopeasti.
Experimentation must not jeopardise citizens’ legal protection and fundamental rights, and experimental activities must not jeopardise social stability and the predictability of outcomes. 
Kokeiluilla ei saa vaarantaa kansalaisten oikeusturvaa ja perusoikeuksia eikä kokeilutoiminta saa vaarantaa yhteiskunnan vakautta ja toiminnan ennakoitavuutta.
‘Transformation points in development paths – reduction of fossil fuel use, new technologies, and international competition – provide opportunities for new forms of collaboration, innovative experiments and growth. 
”Kehityspolkujen murroskohdat – fossiilisten polttoaineiden vähentäminen, uudet teknologiat ja kansainvälinen kilpailu – tarjoavat mahdollisuuksia uudenlaisille yhteistyömuodoille, innovatiivisille kokeiluille ja kasvulle.
Finland’s strong levels of mutual trust offer an excellent basis for partnerships that provide competitive advantages.’ 
Suomessa vallitsee vahva keskinäinen luottamus, mikä on loistava pohja kilpailuetua luoville kumppanuuksille.”
Enterprises and research activities need platforms for experimentation and innovation activities. 
Yritykset ja tutkimustoiminta tarvitsevat alustoja kokeilemiselle ja innovaatiotoiminnalle.
In the future, innovation activities will more often occur in networks in which various actors and users participate in multiple ways. 
Innovaatiota tehdään tulevaisuudessa yhä enemmän verkostoissa, joissa on mukana monipuolisesti erilaisia toimijoita ja käyttäjiä.
Collaboration with public sector stakeholders will also enable enterprises to fulfil their social responsibilities. 
Yhteistoiminta julkisen sektorin toimijoiden kanssa mahdollistaa yrityksille myös yhteiskunnallisen vastuun kantamiseen.
Enterprises need markets that encourage experimentation. The public sector can create these kinds of markets in various ways, through regulation and by steering public procurement towards innovation and sustainability. 
Yritykset tarvitsevat kokeiluihin kannustavia markkinoita, joita julkinen sektori voi luoda eri tavoin sääntelyllä ja ohjaamalla julkisia hankintoja innovatiivisuuteen ja kestävyyteen kannustavaan suuntaan.
The EU will continue to represent a key domestic market for Finland, which will therefore have to be more closely involved in its development, anticipating and helping to ensure that regulation is not too burdensome. 
Tulevaisuudessakin EU on Suomen tärkeä kotimarkkina, jonka kehittämisessä Suomen on oltava tiiviimmin mukana ennakoiden ja vaikuttaen sääntelyn keventämiseen.
Finland will also have to determinedly open its own domestic market to overseas competition. 
Suomen on myös avattava määrätietoisesti omia kotimarkkinoitaan ulkomaiselle kilpailulle.
Civic society will be an increasingly important co-operation partner in the future. 
Kansalaisyhteiskunta tulee olemaan tulevaisuudessa yhä tärkeämpi yhteistyökumppani.
In the digital age, the way in which civic society operates will transform rapidly: the public sector must keep pace with and make use of this change. 
Kansalaisyhteiskunnan toiminta muuttaa muotoaan nopeasti digitaaliajassa ja julkisen sektorin on pysyttävä tässä muutoksessa mukana ja hyödynnettävä sitä.
We need a new kind of dialogue and approach to joint action. 
Tarvitaan uudenlaista vuoropuhelua ja yhdessä tekemistä.
However, civic society cannot take responsibility for producing welfare services, without a clear definition of the related structures and procedures. 
Kansalaisyhteiskunta ei kuitenkaan voi ottaa vastuuta hyvinvointipalvelujen tuottamisesta ilman, että rakenteet ja toimintatavat määritellään selkeästi.
Local authorities will continue to be a key organiser of welfare services and a centre of democracy. 
Kunnat ovat tulevaisuudessakin keskeinen kansalaisten hyvinvointipalvelujen järjestäjä ja demokratian yksikkö.
This will require a common consensus between the public sector, organisations and the private sector on responsibilities and roles, practical testing of new operating models, and the distribution of resources in new ways. 
Tarvitaan julkisen sektorin, järjestöjen ja yksityisen sektorin yhteistä sopimista vastuista ja rooleista, uusien toimintamallien kokeilemista käytännössä sekä resurssien jakamista uusilla tavoilla tämän mahdollistamiseksi.
Such changes must not jeopardise citizens’ opportunities to access the necessary welfare services. 
Muutokset eivät saa vaarantaa kansalaisten mahdollisuuksia saada tarvittavia hyvinvointipalveluja.
‘The new social contract must re-determine the terms of work and social security. 
”Uudessa yhteiskuntasopimuksessa on määriteltävä uudelleen työn tekemisen ja sosiaaliturvan ehdot.
Mutual trust between citizens must also be built on a new basis.’ 
Kansalaisten keskinäinen luottamus on rakennettava myös uudelta pohjalta.”
In the future, rapid action and experimentation will often occur at local level within municipalities. 
Tulevaisuuden nopea tekeminen ja kokeileminen tapahtuvat usein paikallisella tasolla kunnissa.
The state must enable more extensive experimentation than at present, in order to test new operating models and ideas as larger integrated wholes at local authority level, while taking particular, balanced account of the various aspects of sustainable development. 
Valtion on mahdollistettava nykyistä laajempaa kokeilemista uusien toimintamallien ja ajatusten testaamiseksi isompina integroituina kuntatason kokonaisuuksina, joissa erityisesti huomioidaan tasapainoisesti kestävän kehityksen eri näkökulmat.
Individuals and local communities represent a major resource in experimental activities. 
Yksittäiset ihmiset ja paikallisyhteisöt ovat kokeilevan toiminnan suuri voimavara.
Participation, the activeness of communities and local activities represent concrete positive steps towards sustainable growth. 
Osallisuus, yhteisöjen aktiivisuus ja paikallinen tekeminen ovat konkreettisia positiivisia askeleita kohti kestävää kasvua.
The public sector will have the task of enabling citizens’ participation and will support the related activities. 
Julkisen sektorin tehtävä on mahdollistaa kansalaisen osallisuus ja tukea toimintaa.
We must learn to accept that, as part of active and agile experimentation, some experiments will fail. 
On hyväksyttävä, että aktiivinen ja ketterä kokeileminen tarkoittaa, että kaikki kokeilut eivät toimi.
In the future, we must be able to tolerate uncertainty, learn rapidly from experience and exchange experiences, for example, between local authorities. 
Tulevaisuudessa vaaditaan hyvää epävarmuuden sietokykyä, nopeaa kokemuksesta oppimista ja kokemusten vaihtamista esimerkiksi kuntien välillä.
To gather experiences and learn from them, we must become better at gathering and analysing information, while assessing the success and impacts of activities. 
Kokemusten keräämiseksi ja kokemuksista oppimiseksi tarvitaan parempaa kyvykkyyttä kerätä ja analysoida tietoa arvioiden toiminnan onnistuneisuutta ja vaikutuksia.
This requires high-quality research. 
Tämä edellyttää laadukasta tutkimusta.
Good situational awareness will be essential to anticipating problems. 
Olennaista on myös hyvä tilannetietous, jotta ongelmia pystytään ennaltaehkäisemään.
In addition to current monitoring, monitoring of sustainable growth and citizens’ well-being must be developed further. 
Kestävän kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin seurantaa on edelleen kehitettävä täydentäen nykyistä seurantaa.
No single indicator can cover every dimension of sustainable development, but high awareness will be required of the various aspects of the current situation at any given time. 
Yksi mittari ei riitä kattamaan kaikkia kestävän kehityksen ulottuvuuksia, mutta eri ulottuvuuksien suhteen on oltava käytössä tietoa nykytilanteesta.
Future challenges will be multidimensional and interdependent. 
Tulevaisuuden haasteet ovat moniulotteisia ja keskinäisriippuvaisia.
Balanced integration of the various dimensions of sustainable development should form the starting point of all decision-making. 
Lähtökohtana tulee olla kestävän kehityksen eri ulottuvuuksien integrointi tasapainoisella tavalla kaikkeen päätöksentekoon.
The problem has been the separation between economic and content-related decision-making. 
Ongelmana on ollut taloudellisen ja sisällöllisen päätöksenteon erillisyys toisistaan.
Compartmentalising the issues to be resolved by sector, administrative branch and policy sector will no longer work. 
Ratkaistavien asioiden pilkkominen sektoreittain, hallinnonaloittain ja politiikkalohkoittain ei enää toimi.
The prerequisites for agile future activities that create sustainable growth include the removal of sectoral boundaries and the joint management of various phenomena from broader perspectives. 
Edellytys ketterälle ja kestävää kasvua luovalle tulevaisuuden tekemiselle on sektorirajojen poistaminen ja ilmiöiden yhteinen käsittely laajemmilla näkökulmilla.
The ability to have strategic and phenomena-based policies is a success factor of a nation. 
Kyky strategiseen ja ilmiölähtöiseen politiikkaan on kansakunnan menestystekijä.
In support of decision-making, we also need research and the ability to utilise research data. 
Päätöksenteon tueksi tarvitaan tutkimusta ja kykyä hyödyntää tutkimustietoa.
It must also be accepted that a shift in focus is required from planning to action, and to learn from action. 
On myös hyväksyttävä, että painopistettä tulee siirtää suunnittelusta toimintaan ja toimimalla oppimiseen.
Although we will need fewer strategies, the strategies we do draw up must be more significant, integrating various aspects of sustainability in order to initiate strategically justified, regenerative activities. 
Tarvitaan vähemmän strategioita, mutta niiden, joita tehdään, tulee olla merkittävämpiä integroiden eri kestävyysnäkökulmia siten, että päästään strategisesti perusteltuun uudistavaan toimintaan.
We also need assertive implementation of political decisions. 
Tarvitaan myös poliittisten päätösten jämäkkää toimeenpanoa.
All this requires a reform in public sector administration and development of its operating culture, as well as restoration of trust in institutions. 
Tämä kaikki edellyttää julkisen sektorin hallinnon uudistumista ja toimintakulttuurin kehittämistä sekä luottamuksen palauttamista instituutioihin.
We need diverse information on the operating environment’s development, as the basis for our future choices. 
Tulevaisuutta koskevien valintojen pohjaksi tarvitaan monipuolista tietoa toimintaympäristön kehityksestä.
Finnish foresight community is strong, and it includes several parties acting in the capacity of information producers, disseminators and users in both the public and the private sector. 
Suomalaisen ennakoinnin kenttä on vahva ja siinä on paljon toimijoita niin tiedon tuottajina, välittäjinä kuin käyttäjinäkin, sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.
The entity of foresight is under constant change and its activites are fragmented. 
Ennakoinnin kokonaisuus on jatkuvassa muutoksessa ja toiminta on pirstoutunutta.
Current problems include overlapping tasks, poor availability and usability of information, discontinuity of activities, and the sidelining of significant future issues. 
Nykytilanteen ongelmia ovat päällekkäinen työ, tiedon huono saatavuus ja käytettävyys, toiminnan epäjatkuvuus sekä merkittävien tulevaisuuden kysymysten jääminen katveeseen.
In the future, we will need better information about major global trends and analysis of their reflection to Europe and Finland. 
Tulevaisuudessa tarvitaan paremmin tietoa isoista, globaaleista trendeistä ja analyysiä niiden heijastumisesta Eurooppaan ja Suomeen.
In addition to slowly changing megatrends, we will need situation information about more rapid phenomena and the related opportunities and risks. 
Jähmeästi muuttuvien megatrendien ohella tarvitaan tilannetietoa nopeampitempoisista ilmiöistä sekä niihin liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä.
We need expert information and citizens’ assessments, and an open debate on the future. 
Tarvitaan sekä asiantuntijatietoa että kansalaisten arvioita ja avointa tulevaisuuskeskustelua.
We must adopt an operating model where, in an open network, we organise, assess and distribute foresight data produced throughout the world and in Finland for utilisation in decision-making. 
On otettava käyttöön toimintamalli, jossa avoimessa verkostossa organisoidaan, arvioidaan ja välitetään maailmalla ja meillä tuotettua ennakointitietoa hyödynnettäväksi päätöksenteossa.
When working well, a foresight process where common information is delivered and distributed will be a national competitive asset and an element in Finland’s role as a pioneer. 
Hyvin toimiessaan ennakointiprosessi, jossa toimitetaan ja jaetaan yhteistä tietoa, on kansallinen kilpailuetu ja Suomen edelläkävijyyden elementti.
summary of the Government’s targets and policy guidelines 
Yhteenveto valtioneuvoston Tavoitteista ja toimintalinjauksista
Well-being through sustainable growth 
Kestävällä kasvulla hyvinvointia
Finland will have succeeded in building sustainable growth based on the country’s unique success factors, bearing its responsibilities both in Finland and globally. 
Suomi on onnistunut rakentamaan kestävää kasvua omaleimaisiin menestystekijöihinsä nojaten ja kantaen vastuuta sekä Suomessa että globaalisti.
Growth will have promoted the well-being of citizens within the limits of the ecology’s carrying capacity. 
Kasvu on edistänyt ihmisten hyvinvointia ympäristön kantokyvyn asettamissa rajoissa.
To safeguard growth, it is necessary to have considerably more workplaces in the private sector, a high employment rate and improved productivity in all sectors of society. 
Kasvun turvaamiseksi tarvitaan merkittävästi lisää yksityisen sektorin työpaikkoja, korkeaa työllisyysastetta ja tuottavuuden parantumista kaikilla yhteiskunnan sektoreilla.
Finland needs companies aiming for sustainable growth and able to seize opportunities as and when they arise. 
Suomi tarvitsee kestävää kasvua tavoittelevia yrityksiä, jotka kykenevät tarttumaan avautuviin mahdollisuuksiin nopeasti.
In order to safeguard the activities of just these kinds of companies, the state has an important task to perform in strengthening the basis on which society operates. 
Valtiolla on tärkeä tehtävä vahvistaa yhteiskunnan toimintaympäristön edellytystekijöitä näiden yritysten toiminnan turvaamiseksi.
The public economy must rest on a stable, healthy basis. 
Julkisen talouden tulee olla vakaa ja terveellä pohjalla.
To benefit from future opportunities, we need a broad-based, general and open debate on our future choices, taking account of economic, social and ecological sustainability. 
Tulevaisuuden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi on nyt käytävä laajapohjaista yhteistä ja avointa keskustelua tulevaisuuden valintojen tekemiseksi huomioiden taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen kestävyys.
Different aspects of sustainable development must be integrated equitably at all levels of decision-making, taking broader account of the impacts of various decisions. 
Päätöksentekoon kaikilla tasoilla on integroitava kestävän kehityksen eri näkökulmat tasapuolisesti ja on huomioitava laajemmin eri päätösten vaikutukset.
Finland is an attractive operating environment for all kinds of enterprises 
Suomi on kaikenlaisille yrityksille houkutteleva toimintaympäristö
Target for 2030: 
Tavoite vuonna 2030:
Finland is an inspiring, attractive and stable operating environment for all enterprises and experts. 
Suomi on innostava, houkutteleva ja vakaa toimintaympäristö kaikille yrityksille ja osaajille.
Its economic and corporate structure is more diverse, better equipping the country to withstand rapid economic changes. 
Elinkeino- ja yritysrakenne on monipuolistunut ja Suomi kestää sen ansiosta paremmin nopeita talouden muutoksia.
Companies that wish to and are able to undergo regeneration and grow globally will find it particularly easy to operate in Finland. 
Erityisesti niiden yritysten, jotka haluavat ja kykenevät uudistumaan sekä kasvamaan globaalisti, on helppo toimia Suomessa.
Finland needs more enterprises of different kinds, a larger proportion of which are growing. 
Suomessa tarvitaan enemmän erilaisia yrityksiä, joista nykyistä suuremman osan tulisi kasvaa.
The growth preconditions of medium-sized enterprises, especially those engaged in generational transfer, must be secured. 
Keskisuurten yritysten ja erityisesti sukupolvenvaihdosvaiheessa olevien yritysten kasvun edellytyksiin on kiinnitettävä huomiota.
A new atmosphere, characterised by enthusiastic startup growth enterprises, must be nurtured and strengthened. 
Virinnyttä ja innostunutta alkavien kasvuyritysten ilmapiiriä on vaalittava ja vahvistettava.
Enthusiasm of this kind must be fostered throughout society. 
Innostusta on kasvatettava koko yhteiskunnassa.
There must be appropriate incentives for all kinds of responsible businesses. 
Kannusteiden on oltava kohdallaan kaikenlaiselle vastuulliselle yritystoiminnalle.
Regulation that unnecessarily shackles business activities must be eliminated. 
Yritystoimintaa tarpeettomasti kahlitsevaa sääntelyä on karsittava.
The digital economy will enable of all kinds of enterprises and organisations to operate in new ways. 
Digitaalitalous tulee mahdollistamaan kaikenlaisten yritysten ja organisaatioiden toimimisen uusin tavoin.
For Finland to become the best place in the world in which responsible enterprises can invest in their operations and operate globally, society must invest in digital and physical infrastructure, and security and stability. 
Jotta Suomi olisi tulevaisuuden maailman paras paikka vastuullisille yrityksille sijoittaa toimintojaan ja toimia täältä käsin maailmalla, tarvitaan yhteiskunnan panostuksia digitaaliseen ja fyysiseen infrastruktuuriin sekä turvallisuuteen ja vakauteen.
We need good transport links to Europe and elsewhere in the world. 
Tarvitsemme hyvät kulkuyhteydet Eurooppaan ja muualle maailmaan.
In the future, our urban environments must be internationally attractive innovation centres, in which businesses wish to establish their operations and experts want to live. 
Kaupunkiympäristöjemme tulee olla tulevaisuudessa kansainvälisesti houkuttelevia innovaatiokeskittymiä yritysten sijoittaa toimintojaan ja osaajien elää.
Finland’s worldwide reputation must be strengthened further. 
Suomen mainetta maailmalla on edelleen vahvistettava.
A new alliance of work, learning and entrepreneurship 
Työn, oppimisen ja yrittämisen uusi liitto
Work will create the preconditions for well-being and sustainable growth. 
Työ luo edellytykset hyvinvoinnille ja kestävälle kasvulle.
We will guarantee that all have meaningful work. 
Jokaiselle on taattu mielekästä tekemistä.
To achieve this, we need solutions for working and learning that are more flexible than now. 
Tämän saavuttamiseksi tarvitaan nykyistä joustavampia ratkaisuja työntekoon ja oppimiseen.
A bold, experimental entrepreneurial culture is a prerequisite for growth. 
Rohkean kokeileva yrittäjäkulttuuri on kasvun edellytys.
Throughout various life stages, different periods of working and learning must intermesh and alternate much more flexibly and efficiently than at present, in order to increase the availability of work. 
Työnteon ja oppimisen erilaisten jaksojen tulee limittyä ja vuorotella paljon nykyistä joustavammin ja tehokkaammin läpi elämänvaiheiden työn tarjonnan kasvattamiseksi.
The boundaries between different aspects of life – work, study, entrepreneurship, family life and social life – will be lowered. 
Elämän eri osa-alueiden – työ, opiskelu, yrittäminen, perhe-elämä ja sosiaalinen elämä – väliset rajat loiventuvat.
The labour markets, education and social security systems must create a sound basis, on which everyone can make a socially sustainable contribution according to their personal abilities. 
Työmarkkina-, koulutus- ja sosiaaliturvajärjestelmien on luotava hyvät edellytykset sille, että jokainen pääsee mukaan antamaan panoksensa kykyjensä mukaan sosiaalisesti kestävästi.
Our young people are the builders of our future and success. 
Nuoret ovat tulevaisuuden tekijöitä ja menestyksen rakentajia.
We must therefore pay particular attention to preventing their social exclusion. 
Nuorten syrjäytymisen ehkäisyyn on kiinnitettävä erityistä huomiota.
In the future, we will need the contribution of each and every citizen. 
Tulevaisuudessa tarvitaan kaikkien panosta.
Appropriate incentives for personal entrepreneurship and entrepreneurial risk taking must be ensured. 
On huolehdittava, että kannustimet henkilökohtaiseen yritteliäisyyteen ja yrittäjyysriskin ottamiseen ovat kohdallaan.
Diversifying forms of entrepreneurial activities and entrepreneurship require new kinds of thinking and joint agreement on the ground rules. 
Monipuolistuvat yritystoiminnan ja yrittäjyyden muodot vaativat uudenlaista ajattelua ja yhteistä pelisääntöjen sopimista.
Practical reforms to working life are required in the face of the changes occurring in, and the increasing diversity of, working life within a digital economy. 
Digitaalitalouden työelämän muutokset ja kasvava työelämän monimuotoisuus edellyttävät työelämän käytäntöjen uudistamista.
In addition to new technical solutions, we sorely need to develop leadership and practices. 
Teknisten uusien ratkaisujen rinnalla on erityisesti kehitettävä johtamista ja toimintatapoja.
In this respect, the public sector must set an example. 
Julkisen sektorin on oltava tässä esimerkki.
Quality of working life must be improved, while taking account of different kinds of workers and communities. 
Työelämän laatua on kehitettävä huomioiden erilaiset työn tekijät ja yhteisöt.
Society must be rendered more international, in order to cope with global competition. 
Yhteiskunnan kansainvälisyyttä on vahvistettava, jotta pärjäämme globaalissa kilpailussa.
Finland must increase work-related immigration, its number of overseas students and the international mobility of Finnish citizens. 
Suomen on lisättävä työperäistä maahanmuuttoa, ulkomaisten opiskelijoiden määrää ja suomalaisten kansainvälistä liikkuvuutta.
The basis for success and well-being is education, community spirit and participation 
Menestyksen ja hyvinvoinnin perustana on sivistys, yhteisöllisyys ja osallisuus
Internationality, pluralism and mutual respect, as well as the appreciation of all and communality, form the basis for Finland’s future success. 
Kansainvälisyys, moniarvoisuus ja keskinäinen kunnioitus sekä kaikkien arvostus ja yhteisöllisyys ovat perustana tulevaisuuden menestykselle.
In Finland, everyone will have equal opportunities and the trend towards inequality will have begun to reverse. 
Suomessa on kaikille tasa-arvoiset mahdollisuudet ja eriarvoistumiskehitys on taittunut.
As key sources of growth and well-being in the future, a high level of civic education and competencies must be fostered. 
Korkea sivistys ja osaaminen ovat tulevaisuuden kasvun ja hyvinvoinnin keskeinen lähde, jota on vaalittava.
This means learning to value everyone, accepting difference and having an open attitude and willingness to learn. 
Sivistystä on jokaisen ihmisen arvostaminen, erilaisuuden hyväksyminen ja avoin asenne sekä halu oppia.
These are important foundations, all of which must be strengthened in schools and the early years of education. 
Nämä ovat tärkeitä perusteita, joita kaikkia on vahvistettava koulutuksessa ja varhaiskasvatuksessa.