natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It specifically mentions metropolitan areas, major urban regions and regional cities. 
Hallitusohjelmassa mainitaan erityisesti metropolialue, suuret kaupunkiseudut ja seutukaupungit.
Central cities’ position and special role as drivers are emphasised in the Government Programme. 
Keskuskaupunkien asemaa ja erityistä veturiroolia korostetaan hallitusohjelmassa.
Reinforcing the vitality of cities is also a key objective of municipal reform. 
Kaupunkien elinvoiman vahvistaminen on myös kuntauudistuksen keskeinen tavoite.
Moreover, the reform will create better conditions for the organisation of services, and for efficient trade and industrial policy and development in municipalities of all sizes. 
Uudistuksella luodaan lisäksi parempia edellytyksiä sekä palveluiden järjestämiselle että tehokkaalle elinkeinopolitiikalle ja kehittämistyölle kaikenkokoisissa kunnissa.
Policy definitions of the target decision 
Tavoitepäätöksen linjaukset
On 15 December 2011, the Government made a decision on national regional development objectives for the period 2011–2015. The general policy definitions for regional development during the electoral term are determined in this target decision: 
Valtioneuvosto päätti 15.12.2011 valtakunnallisista alueiden kehittämistavoitteista vuosille 2011 – 2015. Tavoitepäätöksessä on määritelty alueiden kehittämisen yleiset linjaukset hallituskaudella:
Strengthening the competitiveness and vitality of the regions. 
Vahvistetaan alueiden kilpailukykyä ja elinvoimaisuutta
Promoting the welfare of the population. 
Edistetään väestön hyvinvointia
Securing a good living environment and a sustainable regional structure. 
Turvataan hyvä elinympäristö ja kestävä aluerakenne
In addition, the decision features three pervasive themes: 
Päätöksessä on lisäksi kolme kaiken läpimenevää teemaa:
maintaining capability for continuous renewal, as well as utilisation of the full potential of and respect for the special characteristics of each region. 
jatkuvan uusiutumiskyvyn ylläpitäminen, kaiken potentiaalin hyödyntäminen sekä alueellisten erityispiirteiden kunnioittaminen.
The different development needs of urban areas, rural areas and island regions, and development methods based on these differences, are taken into account in the policies. 
Linjauksissa otetaan huomioon kaupunkien, maaseudun ja saaristoalueiden erilaiset kehittämistarpeet ja niihin perustuvat erilaiset kehittämisvälineet.
The following is stated in the target decision regarding the development of urban areas: 
Kaupunkialueiden kehittämisestä tavoitepäätöksessä todetaan mm.
The metropolitan region and major urban regions are strong drivers of their regions, as diversified and internationally competitive economic, innovation, creative and expertise environments. 
Metropolialue ja suuret kaupunkiseudut toimivat vahvoina alueidensa vetureina, monipuolisina ja kansainvälisesti kilpailukykyisinä elinkeino-, innovaatio- luovuus- ja osaamisympäristöinä.
The multi-centre model is a strong competitive factor in Finland’s development. 
Monikeskuksisuus on maan kehittämisessä vahva kilpailutekijä.
The hubs of the multi-centre regional structure will balance the regional structure and function as centres specialising in their own strengths in the division of work across the country. 
Monikeskuksisen aluerakenteen solmukohdat tasapainottavat aluerakennetta ja toimivat maan sisäisessä työnjaossa omiin vahvuuksiinsa erikoistuneina keskuksina.
Development of the metropolitan area and major urban regions will enhance their capacity to provide specialised services for the population, within the region and the surrounding areas. 
Metropolialueen ja suurten kaupunkiseutujen kehittämisellä parannetaan niiden kykyä palvella alueensa ja ympäröivien alueiden väestöä erikoistuneella palvelutuotannolla.
Key objectives also include the improvement of international competitiveness, development of a cohesive community structure and attending to social sustainability. 
Keskeisiä tavoitteita ovat myös kansainvälisen kilpailukyvyn lisääminen, eheän yhdyskuntarakenteen kehittäminen ja sosiaalista kestävyydestä huolehtiminen.
Regional centres, industrial centres and regional cities play a central role when seeking solutions for renewing business activities, building connections and securing basic services in various types of urban region. 
Maakuntakeskukset, teolliset keskukset sekä seutukaupungit ovat keskeisessä roolissa, kun etsitään ratkaisuja elinkeinoelämän uudistumiseen, yhteyksien rakentumiseen sekä peruspalvelujen turvaamiseen erityyppisillä kaupunkiseuduilla.
The section related to the development of regional competitiveness emphasises the creation of attractive innovation centres, for which purpose a negotiation procedure between the state and largest urban centres will be prepared. 
Alueiden kilpailukyvyn kehittämisen osiossa tavoitepäätöksessä korostetaan vetovoimaisten innovaatiokeskittymien luomista, jota varten valmistellaan neuvottelumenettely valtion ja suurimpien kaupunkikeskusten kesken.
Policy definitions related to reinforcing social cohesion also emphasise the importance of a negotiation procedure between the state and urban regions in reducing urban poverty and social segregation, for instance. 
Sosiaalisen eheyden vahvistamisen linjauksissa korostetaan myös sopimusmenettelyä valtion ja kaupunkiseutujen kesken mm. kaupunkiköyhyyden ja sosiaalisen segregaation vähentämiseksi.
As regards policies for a good living environment and sustainable regional structure, the target decision stresses improving the cohesion of the community structure of large urban regions and enhancing their functionality by means such as the reconciliation policy for land use, housing and transport (LHT). 
Hyvän elinympäristön ja kestävän aluerakenteen linjauksissa tavoitepäätöksessä painotetaan suurten kaupunkiseutujen yhdyskuntarakenteen eheyttämistä ja toimivuuden parantamista mm. maankäytön, asumisen ja liikenteen (MAL) yhteensovituspolitiikalla.
The multi-centre model is considered the basis for developing the regional structure. 
Aluerakenteen kehittämisen perustana pidetään monikeskuksisuutta.
Special issues related to regional development highlighted in the target decision include development of the metropolitan area and of major urban regions. 
Tavoitepäätöksessä nostetaan aluekehittämisen erityiskysymyksinä esille mm. metropolialueen ja suurten kaupunkiseutujen kehittäminen.
Their significance to the well-being and competitiveness of Finland are stressed. 
Niiden merkitystä koko Suomen hyvinvoinnille ja kilpailukyvylle korostetaan.
An agreement policy will be developed in co-operation between the state, the metropolitan area and other major urban regions in order to reinforce competitiveness, improve the cohesion of the community structure and bolster social sustainability. 
Sopimuspolitiikkaa kehitetään valtion ja metropolialueen sekä muiden suurten kaupunkiseutujen kesken kilpailukyvyn vahvistamiseksi, yhdyskuntarakenteen eheyttämiseksi ja sosiaalisen kestävyyden vahvistamiseksi.
A separate metropolitan policy will be continued in the metropolitan area. 
Metropolialueella jatketaan erillistä metropolipolitiikkaa.
Themes in terms of content 
Sisällölliset teemat
Bases on the Government Programme and the decision on regional development targets, the three primary urban policy themes are: 
Kaupunkipolitiikan kolme keskeistä teemaa ovat hallitusohjelman ja alueiden kehittämisen tavoitepäätöksen pohjalta:
Enhancement of cities' capacity for renewal and their competitive edge. 
Kaupunkien uudistumis- ja kilpailukyvyn vahvistaminen
Reinforcement of social sustainability. 
Sosiaalisen kestävyyden vahvistaminen
Meeting the challenges posed by climate change and a cohesive community structure. 
Ilmastonmuutoksen haasteisiin vastaaminen ja eheä yhdyskuntarakenne
The many aspects of urban policy are discussed in the Action Plan. 
Kaupunkipolitiikka tarkastellaan toimenpideohjelmassa laaja-alaisesti.
Various points of emphasis support one another. 
Eri painopisteet tukevat toinen toisiaan.
In a departure from general European urban policy, which stresses social cohesion, the main emphasis of Finnish urban policy has traditionally been on strengthening competitiveness. 
Kilpailukyvyn vahvistaminen on perinteisesti ollut suomalaisen kaupunkipolitiikan keskeisin painopiste, poiketen yleiseurooppalaisesta sosiaalista koheesiota painottavasta kaupunkipolitiikasta.
However, there is an increasing need to reinforce social sustainability in Finnish cities. 
Sosiaalisen kestävyyden vahvistamiseen on Suomen kaupungeissa kuitenkin kasvavaa tarvetta.
A universal well-being policy is no longer sufficient to balance out the social differences in cities; targeted measures for objectives, such as combating urban poverty and social alienation, are required in addition. 
Universaali hyvinvointipolitiikka ei enää riitä kaupunkien sisäisten sosiaalisten erojen tasaamiseen, sen rinnalle tarvitaan kohdennettuja toimenpiteitä mm. kaupunkiköyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen.
In urban policy over the last few years, a third point of emphasis has lain in meeting the challenges of climate change – especially the reconciliation of land use, housing and traffic in urban areas. 
Viime vuosien kaupunkipolitiikassa on kolmantena painopisteenä korostunut ilmastonmuutoksen haasteisiin vastaamisen toimenpiteet, erityisesti maankäytön, asumisen ja liikenteen yhteensovittaminen kaupunkiseuduilla.
A cohesive community structure ensures the functionality of everyday life for urban inhabitants: that services, jobs and housing are easily available. 
Yhdyskuntarakenteen eheys mahdollistaa kaupunkilaisille arjen sujuvuuden – sen että palvelut, työpaikat ja asuminen ovat helposti saavutettavissa.
The Urban Policy Action Plan is in line with the transport policy report, submitted to Parliament in April 2012, and the Housing Policy Action Plan, approved by the Government in May 2012. 
Kaupunkipolitiikan toimenpideohjelma on linjassa huhtikuussa 2012 eduskunnalle annetun liikennepoliittisen selonteon sekä valtioneuvoston toukokuussa 2012 hyväksymän asuntopoliittisen toimenpideohjelman kanssa.
In addition to a comprehensive, cross-administrative perspective , the other key principle is the differentiation of urban policy in accordance with the needs and opportunities of each urban region. 
Laaja-alaisen ja poikkihallinnollisen näkökulman lisäksi toinen keskeinen periaate on kaupunkipolitiikan eriyttäminen eri kaupunkiseutujen tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan.
A major-city policy is required in addition to metropolitan policy. 
Metropolipolitiikan rinnalla tarvitaan suurkaupunkipolitiikkaa.
Tailored measures are also needed in support of the strategic development of regional centres and regional cities. 
Myös maakuntakeskusten ja seutukaupunkien strategisen kehittämisen tueksi tarvitaan räätälöityjä toimenpiteitä.
The third key principle is the reinforcement of the partnership between the state and urban regions. 
Kolmas keskeinen periaate on valtion ja kaupunkiseutujen kumppanuuden vahvistaminen.
According to the Government Programme and target decision, agreements will form an essential urban policy tool. 
Hallitusohjelman ja tavoitepäätöksen mukaan sopimukset tulevat olemaan kaupunkipolitiikan keskeinen työkalu.
Implementation of urban policy is discussed in more detail in section 4. 
Kaupunkipolitiikan toteuttamista tarkastellaan tarkemmin luvussa 4.
Enhancement of cities' capacity for renewal and competition 
Kaupunkien uudistumis- ja kilpailukyvyn vahvistaminen
The enhancement of competitiveness is comprehensively discussed, the objective being reinforcement of the capacity for renewal with regard to an altered operating environment. 
Kilpailukyvyn vahvistamista käsitellään laaja-alaisesti, tavoitteena on uudistumiskyvyn vahvistaminen suhteessa muuttuneeseen toimintaympäristöön.
In terms of enhancing the capacity for renewal, it would be important to: 
Uudistumiskyvyn vahvistamisen kannalta on tärkeää
create attractive innovation centres 
luoda vetovoimaisia innovaatiokeskittymiä
develop strategic co-operation between cities and institutions of higher education 
kehittää kaupunkien ja korkeakoulujen strategista yhteistyötä
encourage cities to engage in user-oriented innovation activities 
kannustaa kaupunkeja käyttäjälähtöiseen innovaatiotoimintaan
develop tools for the anticipation and management of structural change 
kehittää rakennemuutoksen ennakoinnin ja hallinnan työkaluja
develop transport connections between and within urban regions and international transport connections 
kehittää kaupunkiseutujen sisäisiä, välisiä ja kansainvälisiä liikenneyhteyksiä
utilise culture, the creative sectors and various events in the development of cities 
hyödyntää kulttuuria, luovia aloja ja tapahtumia kaupunkien kehittämistyössä
improve co-operation between the state and major cities in order to promote export activities and attract investments 
tehostaa valtion ja suurten kaupunkien yhteistyötä viennin edistämiseksi sekä investointien houkuttelemiseksi
promote the green growth of cities and low-carbon community development and 
edistää kaupunkien vihreää kasvua ja vähähiilistä yhdyskuntakehitystä sekä
create attractive urban environments. 
luoda vetovoimaisia kaupunkiympäristöjä.
In addition to nationally and internationally networked innovation communities, the Government’s objective is to create strong regional innovation hubs in Finland. 
Hallituksen tavoitteena on luoda Suomeen kansallisesti ja kansainvälisesti verkottuneiden innovaatioyhteisöjen lisäksi vahvoja alueellisia innovaatiokeskittymiä .
During the rapid transformation of economic structures, the significance, attractiveness and versatility of innovation hubs are emphasised. 
Elinkeinorakenteen nopean uusiutumisen vaiheessa innovaatiokeskittymien merkitys, vetovoimaisuus ja monipuolisuus korostuvat.
The state and major cities have the best public resources for constructing an attractive innovation environment. 
Vetovoimaisen innovaatioympäristön rakentamisessa parhaat julkiset resurssit ovat valtiolla ja suurilla kaupungeilla.
More strategic and efficient use of these resources, through co-operation between the state and the largest urban regions, will promote growth throughout the country. 
Näiden voimavarojen strategisempi ja tehokkaampi käyttö yhteistyössä valtion ja suurimpien kaupunkiseutujen kanssa vauhdittaa koko maan kasvua.
Reinforcement of innovation hubs will require a more comprehensive and coordinated approach than before. 
Innovaatiokeskittymien vahvistaminen edellyttää aikaisempaa kokonaisvaltaisempaa ja koordinoidumpaa otetta.
Cities will have to be able to make decisions regarding areas of emphasis and combine research, development and innovation resources into more effective strategic entities. 
Kaupungeissa on kyettävä tekemään painopistevalintoja ja kokoamaan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan voimavaroja vaikuttavammiksi strategisiksi kokonaisuuksiksi.
A systemic approach to development is required, in which the state, universities and the most important urban regions work in unison to improve the attractiveness of these hubs. 
Tarvitaan systeemistä kehittämisotetta, jossa valtio, yliopistot ja keskeiset kaupunkiseudut yhdessä lisäävät keskittymien vetovoimaisuutta.
The state must also encourage urban regions to make choices over competence that promote a nationally appropriate division of work and foster closer co-operation. 
Valtion on myös kannustettava kaupunkiseutuja osaamisvalinnoissaan kansallisesti tarkoituksenmukaiseen työnjakoon ja nykyistä tiiviimpään yhteistyöhön.
The crucial issue with regard to the structural development of universities and universities of applied sciences is the improvement of their effectiveness and quality. 
Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen rakenteellisessa kehittämisessä keskeistä on laadun ja vaikuttavuuden vahvistaminen.
It is important to take the needs and starting points of various urban regions into account when utilising new information and developing high-level expertise. 
Uuden tiedon hyödyntämisessä ja korkean osaamisen kehittämisessä on tärkeää ottaa huomioon eri kaupunkiseutujen tarpeet ja lähtökohdat.
The essential issue for cities is the utilisation of education and research at institutions of higher education, in order to promote competitiveness, growth and welfare and, in addition, in support of the operating environment of trade and industry. 
Kaupunkien kannalta olennaista on korkeakoulujen koulutuksen ja tutkimuksen hyödyntäminen kilpailukyvyn, kasvun ja hyvinvoinnin vahvistamisessa sekä elinkeinoelämän toimintaympäristön kannalta.
Cities should be viewed as valuable development partners for institutions of higher education. 
Kaupungit tulee nähdä korkeakoulujen tärkeänä kumppanina kehittämistyössä.
Cities allocate considerable resources and invest heavily in the activities of such institutions. 
Kaupungit resursoivat ja panostavat merkittävästi korkeakoulujen toimintaan.
Over the last few years, cities and higher education institutions have developed various forms of co-operation, and this interaction is usually considered functional. 
Kaupungit ja korkeakoulut ovat kehittäneet yhteistyömuotoja viime vuosina ja vuorovaikutus koetaan pääosin toimivaksi.
Strategic co-operation between cities, universities and universities of applied sciences should also be improved. 
Myös kaupunkien, ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen strategista yhteistyötä on tarpeen tiivistää.
Creating a distinctive profile, sufficiently large unit sizes and the promotion of international top-level research and education in higher education institutions, are necessary in order to strengthen the international competitiveness of Finland and individual regions. 
Profiloituminen, riittävän suuret yksikkökoot sekä kansainvälisen huipputason tutkimuksen ja koulutuksen vahvistaminen korkeakouluissa on välttämätöntä Suomen ja alueiden kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamisen kannalta.
The dynamic impact that universities and universities of applied sciences have on cities is generated by encounters between experts in various fields and the creative expertise environments borne from this. 
Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen dynaaminen vaikutus kaupungeille syntyy eri alojen osaajien kohtaamisesta sekä niiden ympärille muodostuvista luovista osaamisympäristöistä.
The multidisciplinary nature of university campuses is paramount. 
Korkeakoulukampusten monialaisuus on tärkeä arvo.
Urban environments are fertile breeding grounds for both scientific and artistic creative pursuits generated by interaction between people. 
Kaupunkiympäristöt ovat otollisia sekä tieteelliselle että taiteelliselle luovalle toiminnalle, joka syntyy ihmisten välisestä vuorovaikutuksesta.
Cities also offer a favourable location for the development of creative business activities. 
Kaupungit ovat otollisia paikkoja myös luovan yritystoiminnan kehittymiselle.
Institutions of higher education play an important role in ensuring that both the private and public sectors have a sufficient supply of skilled labour. 
Korkeakouluilla on tärkeä rooli osaavan työvoiman saannin varmistamisessa sekä yksityiselle että julkiselle sektorille.
Versatile and high-quality education creates the preconditions for promoting expertise, innovativeness, creativity and renewal in all urban regions. 
Monipuolisella ja korkeatasoisella koulutuksella luodaan edellytyksiä osaamisen, innovatiivisuuden, luovuuden ja uudistumisen vahvistamiselle kaikilla kaupunkiseuduilla.
As economic structures transform, requirements with respect to the amount and quality of expertise are rapidly changing. 
Elinkeinorakenteen uudistumisen myötä osaamisen laadulliset ja määrälliset vaatimukset muuttuvat nopeasti.
Due to this, it would be important to enhance co-operation between universities, universities of applied sciences, upper secondary schools, vocational education institutions and businesses, and key players in the innovation sector in urban regions. 
Tämän vuoksi on tärkeää vahvistaa yliopistojen, ammattikorkeakoulujen, lukioiden ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyötä yritysten ja innovaatiotoiminnan keskeisten toimijoiden kanssa kaupunkiseuduilla.
This will create the preconditions for meeting the long-term expertise requirements of regional labour markets and the employment of the entire work force. 
Näin luodaan edellytyksiä alueellisten työmarkkinoiden pitkän aikavälin osaamistarpeisiin vastaamiseen ja kaiken työvoiman työllistymiseen.
Constant change in the operating environment for trade and industry places an emphasis on the roles of anticipation, matching supply with demand for entry places, and adult education. 
Elinkeinoelämän toimintaympäristön jatkuvasti muuttuessa ennakoinnin ja aloituspaikkojen kohtaannon sekä aikuiskoulutuksen roolit korostuvat.
Stronger development of demand- and user-oriented innovations requires expansion of the innovation system. 
Kysyntä- ja käyttäjälähtöisten innovaatioiden nykyistä vahvempi kehittäminen edellyttää kaupunkien innovaatiojärjestelmän laajentamista.
In particular, the modernisation of public services provides the starting point for developing new and innovative services. 
Erityisesti julkisten palvelujen uudistaminen tarjoaa lähtökohdan uusien innovatiivisten palveluiden kehittämiselle.
A new kind of partnership between the public and private sectors is required, making full use of the expertise of various parties and thereby identifying new and innovative services. 
Tarvitaan uudenlaista kumppanuutta julkisen ja yksityisen sektorin välille, missä eri osapuolten osaaminen halutaan täysimääräisesti hyödyntää ja näin löytää uudet innovatiiviset palvelut.
This requires the adoption of new procurement procedures that define objectives for services. 
Tämä edellyttää uusia hankintakäytäntöjä, jossa määritellään tavoitteet palveluille.
In turn, this will provide service providers with both the possibility and space to generate new ideas for achieving such objectives. 
Palveluiden tuottajille annetaan näin mahdollisuus sekä tilaa ideoida uudenlaisia ratkaisuja niiden saavuttamiseksi.
Used correctly, public procurement can be a very efficient tool for cities, supporting innovations and the development of trade and industry in the region. 
Julkiset hankinnat voivat olla kaupungeille erittäin tehokas innovaatioita ja alueen elinkeinoelämän kehitystä tukeva työkalu oikein käytettynä.
In order to achieve this, changes are required in ways of thinking and operating, coupled with the development of legislation to promote the partnership model. 
Tämän aikaan saamiseksi tarvitaan sekä ajattelu- ja toimintatapojen muutoksia että myös lainsäädännön kehittämistä kumppanuusmallin edistämiseksi.
As a factor improving the attractiveness of cities, the significance of urban innovations promoting the user-orientation of housing, transport and public services looks set to grow. 
Asumisen, liikkumisen ja julkisten palveluiden käyttäjälähtöisyyttä edistävien kaupunki-innovaatioiden merkitys kaupunkien vetovoiman kasvattajina korostuu.
The user-orientation operating model and innovative solutions are also being promoted by means of the Transport Revolution development programme. 
Käyttäjälähtöistä toimintamallia ja innovatiivisia ratkaisuja edistetään myös liikennerevoluutio -kehitysohjelmalla.
International transport connections form the foundation of Finland’s economic competitiveness. 
Kansainväliset liikenneyhteydet ovat Suomen taloudellisen kilpailukyvyn tukipilari.
The needs of different types of urban environments should be taken into account, when preparing the air traffic strategy and national maritime traffic strategy in compliance with the transport policy report. 
Liikennepoliittisen selonteon mukaisen lentoliikenteen strategian ja kansallisen meriliikennestrategian valmistelussa on syytä huomioida erityyppisten kaupunkiseutujen tarpeet.
European transport connections in the largest urban regions require good air or rail links to Helsinki-Vantaa Airport. 
Suurimpien kaupunkiseutujen yhteydet Eurooppaan edellyttävät hyviä yhteyksiä Helsinki-Vantaan lentoasemalle joko lentoliikenteellä tai rautateitse.
Direct international flight connections could be developed at other major airports too. 
Suoria kansainvälisiä lentoyhteyksiä voidaan kehittää myös muille suurimmille lentokentille.