natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The development of new distribution channels is boosted by the intensifying construction of fixed and mobile broadband and the internet connections, interactive services, and service platforms (ConnectedTV or Internet TV) integrated into television sets. 
Uusien jakeluteiden kehittymistä edistää toisaalta kiihtyvä kiinteän ja mobiilin laajakaistan rakentaminen sekä televisiolaitteisiin sisällytetyt internetyhteydet, interaktiiviset palvelut ja palvelualustat (ConnectedTV tai Internet-TV).
We cannot foresee any individual options that would replace FM listening, but, as multi-channel distribution gains ground, the promotion of high-speed broadband connections is also important in terms of the future of radio. 
Vaikka yhtä ainoaa FM-kuuntelun korvaavaa vaihtoehtoa ei ole näköpiirissä, myös radioiden tulevaisuuden kannalta nopeiden laajakaistayhteyksien edistämisellä on tärkeä merkitys monikanavajakelun merkityksen kasvaessa.
Steps are taken to ensure operating conditions for radio broadcasting. 
Turvataan radiotoiminnan toimintaedellytykset.
The term for new analogue radio licences began in January 2012. 
Analogisen radion uusi toimilupakausi alkoi tammikuussa 2012.
These are valid until 2019. 
Toimiluvat ovat voimassa vuoteen 2019 asti.
To develop the industry, one must review current licence policies and ensure that they guarantee sufficient and efficient competition. 
Toimialan kehittämiseksi on tarpeen tarkastella nykyistä toimilupapolitiikkaa siten, että sillä voidaan mahdollistaa riittävä ja toimiva kilpailu.
Genuine competition and equal operation conditions for competing operators improve the financial performance of the industry. 
Aito kilpailutilanne ja lähtökohdiltaan kilpailijoiden tasavertaiset toimintaedellytykset parantavat toimialan taloudellisia edellytyksiä.
Developments in radio technology must be monitored, and preparations must be made for national-level decisions. 
Radion teknologiakehitystä tulee seurata ja valmistautua myös kansallisiin ratkaisuihin.
In this phase, there is no apparent need to promote digital radio by communication policy means. 
Tässä vaiheessa digitaalisen radion edistämiselle viestintäpolitiikan toimin ei nähdä tarvetta.
The proliferation of internet-based radio is a key factor in the assessment for the licence period that begins in 2020. 
Vuonna 2020 alkavaa toimilupakautta arvioitaessa merkittävää on myös internet-pohjaisten radioiden yleistyminen.
The most significant factors improving the operations conditions of radio broadcasting will be evaluated in more detail in an action plan to be drafted in cooperation with operators in the field. 
Yhdessä alan toimijoiden kanssa laadittavassa toimintasuunnitelmassa arvioidaan tarkemmin merkittävimpiä radiotoiminnan toimintaedellytyksiä parantavia tekijöitä.
By modernising the licence system, we can improve the conditions the radio industry has for focusing on content development. 
Toimilupajärjestelmää ajanmukaistamalla voidaan parantaa radiotoimialan edellytyksiä panostaa sisällön kehittämiseen.
This involves questions of licence period duration and the content of licence terms. 
Tähän liittyvät kysymykset toimilupakausien pituudesta sekä toimilupaehtojen sisällöstä.
PREPARATION OF THE COMMUNICATIONS POLICY PROGRAMME 
VIESTINTÄPOLIITTISEN OHJELMAN VALMISTELU
This policy programme was drafted by public officials of the Ministry of Transport and Communications as part of their normal duties. 
Ohjelma on laadittu liikenne- ja viestintäministeriössä virkamiestyönä.
In drawing up the programme, stakeholders were consulted by providing them with an opportunity to present their views verbally and organising a round for consultation. 
Ohjelmaa laadittaessa sidosryhmiä on kuultu järjestämällä kuulemistilaisuus sekä lausuntokierros.
The programme has been prepared in cooperation and open dialogue with operators in the field and with organisations representing them. 
Ohjelma on laadittu yhteistyössä ja avoimessa vuorovaikutuksessa alan toimijoiden ja heitä edustavien yhteisöjen kanssa.
The draft programme was widely circulated for comments between 23 May 2012 and 2 July 2012. 
Ohjelmaluonnos lähetettiin varsin laajalle lausuntokierrokselle 23.5.2012. Lausuntojen määräaika oli 2.7.2012.
The total number of submissions was 44. 
Lausunnon toimitti 44 tahoa.
After the consultation stage, the draft was edited on the basis of the feedback received. 
Ohjelmaluonnosta on muokattu lausuntokierroksella saadun palautteen perusteella.
The most significant change introduced concerns the timetable and roadmap for switching over to HD-only transmissions. 
Merkittävin luonnokseen tehty muutos koskee kokonaan teräväpiirtolähetyksiin siirtymisen ajankohtaa sekä etenemismallia.
The ministerial working group on transport and communications policy discussed the programme on 17 September 2012. 
Ohjelmaa on käsitelty liikenne- ja viestintäpoliittisessa ministerityöryhmässä 17.9.2012.
FINNISH MEDIA ENVIRONMENT 
SUOMALAINEN MEDIAMAISEMA
Television-equipped households 
Televisiotaloudet
Television continues to be an important medium: on average Finns watch it for nearly three hours each day. 
Televisio on edelleen suomalaisille tärkeä media; sitä katsotaan keskimäärin lähes 3 tuntia päivässä.
Viewing habits are, however, diverging to some extent. 
Katselu on kuitenkin jossakin määrin eriytymässä.
In 2011, different age groups viewed television as follows: 
Vuonna 2011 television katselu jakautui eri ikäryhmien välillä seuraavasti:
1 h 24 min 
1 t 24 min
2 h 23 min 
2 t 23 min
46–64-year-olds 
45–64-vuotiaat
3 h 35 min 
3 t 35 min
over-65-year-olds 
yli 65-vuotiaat
4 h 30 min 
4 t 30 min
According to Finnpanel Oy’s 2011 survey, 90 per cent of all Finnish households are able to view real-time television transmission at their home by using a digital adapter, digital television, or digital television card for a PC. 
Finnpanel Oy:n vuotta 2011 koskevien tietojen mukaan kaikista suomalaistalouksista 90 prosenttia pystyy katsomaan reaaliaikaisia televisiolähetyksiä kotonaan digisovittimen tai -television tai PC:ssä olevan digitaalisen kortin avulla.
Still 11,000 households (0.4 per cent) have only a computer with a TV card or a digital adapter. 
11 000 (0,4 %) taloudella on pelkästään tietokone, jossa on tv-kortti tai digisovitin.
Roughly every other household has a single television set, and just under 40 per cent of households have two or more television sets at their disposal. 
Noin joka toisella taloudella on ainoastaan yksi ja vajaalla 40 prosentilla on kaksi tai useampi televisiovastaanotin käytössään.
Approximately 450,000 households (18 per cent of all households) have a television set at a second home or summer cottage, and 67,000 households (roughly three per cent of all households) had television sets used elsewhere – for example, in cars or boats. 
Noin 450 000 taloudella (18 %:a kaikista talouksista) on televisio kakkosasunnolla tai kesämökillä. Muualla (esimerkiksi veneessä tai autossa) käytössä olevia televisioita on 67 000 taloudella eli noin 3 prosentilla kaikista talouksista.
The total number of television sets in Finland is approximately 4.1 million. 
Yhteensä televisiovastaanottimia on Suomessa noin 4,1 miljoonaa kappaletta.
Fewer than one in five television-viewing households have purchased at least one television set during the past 12 months. 
Vajaa viidennes televisiotalouksista on hankkinut vähintään yhden uuden televisiovastaanottimen viimeisen vuoden aikana.
The majority of households that do not have a television set are single-person households in the 25–44-year-old age group, living in blocks of flats in cities. 
Taloudet, joissa ei ole televisiota, ovat suurimmaksi osaksi kaupunkien kerrostaloissa asuvia 25 - 44 -vuotiaita yhden hengen talouksia.
Ten per cent of households in the 25–44-year-old age group do not have a television set. 
25 - 44 -vuotiaista talouksista 10 prosenttia on ilman televisio-vastaanotinta.
Households in the below-25 age group are fewer in number, but 30 per cent of them do not have a television set or a digital adapter or TV card in their computer. 
Alle 25-vuotiaita talouksia on määrällisesti vähemmän, mutta näistä talouksista 30 prosentilla ei ole televisiovastaanotinta tai digisovitinta tai televisiokorttia tietokoneessaan.
About 81 per cent of households, both with and without television sets, have a computer that they can use at home. 
Sekä televisiottomista talouksista että televisiotalouksista noin 81 prosentilla on tietokone kotikäytössä.
Roughly one in five (20 per cent) households without a television set views Finnish programmes in their entirety via the internet at least once a week. 
Televisiottomista talouksista noin viidennes (20 prosenttia) katselee kokonaisia kotimaisia ohjelmia internetin kautta vähintään kerran viikossa.
The corresponding number for households with a television set is 13 per cent. 
Vastaava luku televisiotalouksissa on 13 prosenttia.
According to the study, around 46 per cent of television-viewing households still own at least one cathode-ray tube television set. 
Televisiotalouksista 46 prosenttia omistaa edelleen vähintään yhden kuvaputkitelevision.
The number of households with a tube television set was down from 52 per cent at the beginning of 2011 to 46 per cent at the end of the year. 
Kuvaputkitelevisiotalouksien määrä laski alkuvuoden 52 prosentista 46 prosenttiin loppuvuonna 2011.
Three quarters of television-viewing households have a flat-screen television set, 2.0 per cent of television-using households have a 3D set, and nine per cent have the option of using internet services directly via the television set (so-called Internet TV). 
Litteä taulutelevisio on 75 prosentissa televisiotalouksista. 3D-ominaisuus on 2,0 prosentilla televisio-talouksista ja mahdollisuus internetpalveluiden käyttöön suoraan televisiosta (ns. Internet-TV) on 9 prosentilla.
According to Finnpanel, the latter number may be an overestimate, as viewers do not necessarily differentiate between Internet TV and viewing via a computer. 
Finnpanelin mukaan viimeksi mainittu luku saattaa olla liian korkea, koska katsoja ei välttämättä erota Internet-TV:tä tietokoneen kautta katselusta.
Approximately 71 per cent of television-viewing households have at least one separate digital adapter, and 58 per cent have an integrated television receiver – i.e. 
Noin 71 prosentilla televisiotalouksista on vähintään yksi erillinen digisovitin ja 58 prosentilla on integroitu televisiovastaanotin eli ns. digitelevisio.
More than one million households (47 per cent of television-using households) have at least one receiver that is prepared for high-definition (HD) use – i.e., HD-ready – or has Full HD capability. 
Yli miljoonalla taloudella (47 prosenttia televisiotalouksista) on vähintään yksi HD-ready tai Full HD -tarkkuuden vastaanotin.
In all, roughly one in five television-equipped households (21 per cent) have an HD tuner either in a television set or in a separate digital adapter. 
Kaikkiaan noin joka viidennellä (21 prosenttia) televisiotaloudella on HD-viritin joko televisiossaan tai erillisessä digisovittimessa.
The number of households with an HD tuner either in a television set or in a Digibox unit had grown to 21 per cent of television-using households. 
HD-virittimillä varustettujen joko televisioiden tai digiboxien määrä on kasvanut 21 prosenttiin televisiotalouksista.
The corresponding figure early in 2011 was 19 per cent. 
Vastaava luku alkuvuonna 2011 oli 19 prosenttia.
However, with 3.3 per cent of television-using households stating that they subscribe to high-definition channels, their subscriber numbers remain low. 
HD-kanavien tilaajamäärät ovat kuitenkin edelleen pienet, 3,3 prosenttia televisiotalouksista tilaa oman ilmoituksensa mukaan teräväpiirtokanavia.
In comparison to the beginning of the year, this shows an increase of roughly 0.7 percentage points. 
Muutos alkuvuoteen on lisäystä noin 0,7 prosenttiyksikköä.
Growth in the size of flat-screen television sets generates greater demand for higher picture quality and content in high-definition format. 
Litteiden taulutelevisioiden tuumakoon kasvaminen luo osaltaan kysyntää paremmalle kuvanlaadulle ja teräväpiirtotasoiselle sisällölle.
The following figure presents flat-screen television sets’ features in 2011. 
Seuraavassa kuvassa esitetään litteän taulutelevision ominaisuuksia vuonna 2011.
Pergentage of all television-equipped households 
%-osuus televisiotalouksista
Television-equipped households in Finland (source: Finnpanel survey on television in households in Finland in late 2011, n = 3,198). 
TV- taloudet Suomessa (Lähde: Finnpanel, TV-Taloudet Suomessa 2011 loppuvuosi n=3198)
Financial aspects of the television industry 
Televisiotoimialan talous
According to Statistics Finland, the size of the Finnish mass-media market in 2010 was approximately EUR 4.3 billion. 
Tilastokeskuksen mukana Suomen joukkoviestintämarkkinoiden koko oli noin 4,3 miljardia euroa vuonna 2010.
Print media continue to constitute the largest sector of the Finnish mass-media market, but their share was down considerably. 
Graafinen viestintä on Suomessa edelleen joukkoviestintätalouden suurin sektori, mutta sen osuus on laskenut selvästi.
While in 2000 the figure was still 75 per cent, it had since fallen by approximately 11 percentage points, predominantly because of a shift in favour of electronic mass communication: 
Vuonna 2000 osuus oli vielä 75 prosenttia. Osuus on laskenut noin yksitoista prosenttiyksikköä, lähinnä sähköisen joukkoviestinnän eduksi.
the share of electronic mass communication has grown rapidly, boosted by growth in television and online media. 
Sähköisen joukkoviestinnän osuus on kasvanut nopeasti television ja verkkomedian kasvun myötä.
In 2010, the size of the electronic-communication market was approximately EUR 1.25 billion. 
Vuonna 2010 sähköisen viestinnän markkinoiden koko oli noin 1,25 miljardia euroa.
The television sector experienced rapid growth particularly during the last years of digitisation, 2007–2008, when, for example, the pay-television market was ripe for growth. 
Televisiosektori lähti nopeaan kasvuun erityisesti digitalisoinnin loppuvuosina 2007 – 2008, kun muun muassa maksutelevisiomarkkinoiden kasvuedellytykset kypsyivät.
Today, television operations constitute approximately 80 per cent of the market for electronic media. 
Televisiotoiminta muodostaa nykyisin noin 80 prosenttia sähköisen viestinnän markkinoista.
For the most part, turnover from television operations is accrued from televisiotn fees related to traditional television broadcasting, advertising, and pay television. 
Televisiotoiminnan liikevaihto koostuu pääosin perinteiseen televisiolähetystoimintaan liittyvistä televisiomaksuista, mainonnasta ja maksutelevisiosta.
According to Statistics Finland, the value of television operations in 2010 was EUR 983 million. This includes the public-service television operations of the Finnish Broadcasting Company YLE. 
Tilastokeskuksen mukaan televisiotoiminnan arvo oli vuonna 2010 983 miljoonaa euroa, sisältäen Yleisradio Oy:n julkisen palvelun televisiotoiminnan.
Statistics Finland estimates that the value of television operations is broken down as follows: 
Televisiotoiminnan arvo jakautuu Tilastokeskuksen arvion mukaan seuraavasti:
I ncome from television operations (terrestrial + cable + satellite) in, 2000 –2010 
Televisiotoiminnan (antenni + kaapeli + satelliitti) tuotot 2000 - 2010
TV fees 
Tv-maksut
Advertising 
Mainonta
Subscriptions 
Tilaukset
Total 
Yht.
Pay TV 
Maksu-TV
Basic cable-TV fees 
Kaapeli-tv:n perusmaksut
Numbers are estimates 
Luvut ovat arvioita
Income from television operations in 2000–2010 (source: Statistics Finland’s mass-media statistics). 
Televisiotoiminnan tuotot 2000-2010 (Lähde: Tilastokeskus/ joukkoviestintätilastot)
According to Statistics Finland, the combined turnover of television operations in 2010 came to approximately EUR 980 million. 
Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2010 televisiotoiminnan yhteenlaskettu liikevaihto oli yhteensä noin 980 miljoonaa euroa.
Advertising and pay television account for approximately half of this amount. 
Mainonnan ja maksutelevision osuus siitä oli puolet.
The share of television fees had declined to roughly 40 per cent. 
Tv-lupamaksujen osuus oli laskenut noin 40 prosenttiin.
The proportion for pay-television channels began growing rapidly in 2005, but in recent years this growth has more or less stalled. 
Maksukanavien osuus lähti vuonna 2005 nopeaan kasvuun, mutta viime vuosina kasvu on kuitenkin lähes pysähtynyt.
In 2010, television-equipped households subscribed to pay-television channels in roughly the amount of EUR 230 million. 
Televisiotaloudet tilasivat maksukanavia arviolta noin 230 miljoonalla eurolla vuonna 2010.
The figure below depicts the key cash flows of television. 
Television keskeiset rahavirrat on kuvattu seuraavassa kuvassa.
Cash flows in the television industry in 2011. 
TV-alan rahavirrat 2011
In the figure, independent content production is depicted as an entity that, in addition to traditional television content, includes films, advertising and the production of marketing content for companies. 
Kuvassa riippumaton sisältötuotanto on kuvattu kokonaisuutena sisältäen perinteisen televisiosisällön lisäksi elokuvien, mainosten sekä yritysten markkinointisisällön tuotannon.
This is why the value of independent production is higher in this 2012 update when compared to the corresponding figure from 2009. 
Tämän vuoksi riippumattoman tuotannon osuuden arvo on noussut tässä vuonna 2012 tehdyssä päivityksessä verrattuna vastaavaan vuodelta 2009 olevaan kuvaan.
Since various types of content are created by means of the same resources and expertise, independent production is here handled as a single entity. 
Riippumatonta tuotantoa käsitellään kokonaisuutena, sillä eri sisällöt käyttävät samoja resursseja sekä osaamista.
Correspondingly, YLE’s purchases from Finnish content-producers have declined, directly reducing the volume of content production. 
Vastaavasti Yleisradio Oy:n ostot suomalaisilta sisällöntuottajilta ovat pienentyneet, mikä on suoraan alentanut sisällöntuotannon määrän tasoa.
In the figure, content sales cover television fees, advertising and pay television. 
Kuvassa sisältöjen myynti sisältää televisiomaksut, mainonnan sekä maksutelevision.
Development of marketing-communication volumes 
Markkinointiviestinnän määrän kehitys
The combined value of Finnish advertising media and the power relationships between various media have undergone changes. 
Suomen mainontamedioiden yhteenlaskettu arvo sekä medioiden väliset voimasuhteet ovat muuttuneet.
The long-term trend is influenced by fundamental structural changes in the advertising industry, while economic cycles account for short-term variation. 
Pitkän ajan trendiin vaikuttaa mainosalan perinpohjainen rakennemuutos ja lyhyemmän aikavälin tasomuutoksiin suhdannevaihtelut.
The total value of media advertising grew steadily from the early 2000s up until 2008, after which it declined almost 15 per cent in 2009. 
Mediamainonnan kokonaisarvo kasvoi tasaisesti 2000-luvun alusta vielä vuoteen 2008 asti, jonka jälkeen se laski lähes 15 prosenttia vuonna 2009.
The figures for 2010, however, indicate that the industry is recovering from the recession and returning to the long-term trend. 
Vuoden 2010 luku kuitenkin osoittaa, että ala on toipumassa taantumasta pitkän ajan trendin tasolle.
Regardless of the value in euros, the share of television has continued to be one fifth of the total value for the past 10 years. 
Television osuus kokonaisarvosta on ollut euromääräisestä tasosta riippumatta viidesosan viimeisen kymmenen vuoden ajan.
Online advertising, on the other hand, grew rapidly in 2002–2008 and even in 2008–2010. 
Verkkomainonta sen sijaan kasvoi voimakkaasti 2002 - 2008 ja vielä 2008 - 2010.
Online advertising has grown both through breaking of new ground for the market and at the expense of print media, whose year-on-year growth percentage in 2008–2010 was negative, at -10.6 per cent. 
Verkkomainonta on kasvanut sekä uusilla markkinavaltauksilla että painetun median kustannuksella – onhan painetun median vuosittainen kasvuprosentti 2008–2010 negatiivinen, -10,6 prosenttia.
Since the unit prices of online advertising are very low when compared to print media, for example, the growth in the value of online advertising corresponds to volumes that are increasing extremely rapidly. 
Verkkomainonnan arvon kasvu tarkoittaa erittäin kovaa kasvua sen volyymissä, koska verkkomainonnan yksikköhinta on hyvin matala esimerkiksi painettuun mediaan verrattuna.
For this reason, it would be interesting to investigate changes in advertising volumes. 
Sen vuoksi olisi mielenkiintoista selvittää mainonnan volyymien muutoksia.
In comparison to other media, the benefits of online advertising include targetability, lower price per contact, measurability, and the continuous fine-tuning of the advertising. 
Verkkomainonnan hyötyjä muihin medioihin nähden ovat muun muassa kohdennettavuus, alemmat kontaktihinnat, mitattavuus ja mainonnan jatkuva säätäminen.
Mobility is also a significant competitive advantage for online advertising. 
Myös mainonnan mobiilius on verkkomainonnan merkittävä kilpailuetu.
The increasing use of online advertising may also constitute a threat to the Finnish advertising industry, as its production and design are location-independent. 
Verkkomainonnan lisääntyminen voi olla myös uhka suomalaiselle mainonnalle, sillä sen tuotanto ja suunnittelu on paikasta riippumatonta.
The figure below shows how television's share of marketing communication has remained steady throughout the 2000s. 
Alla oleva kuvasta näkyy, kuinka television osuus markkinointiviestinnästä on pysynyt melko vakaana 2000-luvulla.
The share of newspaper advertising is down, and that of online advertising up. 
Lehtimainonnan osuus on laskenut ja verkkomainonnan osuus puolestaan kasvanut.
Development of marketing-communication volumes, in terms of prices in effect at the time. 
Markkinointiviestinnän määrän kehitys käyvin hinnoin
Development of marketing communication volumes, 2002–2012. 
Markkinointiviestinnän määrän kehitys vuosina 2002-2012
Income from television operations 
Televisiotoiminnan tuotot
Amidst the structural change of the media industry, the financing structure of television operations has also changed during the first decade of the millennium. 
Media-alan rakennemuutoksen vuoksi myös television rahoitusrakenne on muuttunut vuosituhannen ensimmäisen kymmenen vuoden aikana.
In the first half of the decade, total income from television operations grew at a good pace, but the second half saw growth become slower. 
Vuosikymmenen ensimmäisellä puoliskolla televisiotoiminnan kokonaistuotot kasvoivat kiitettävästi, mutta kasvu on vastaavasti hidastunut tultaessa vuosikymmenen toiselle puoliskolle.
In relative terms, income from pay television has experienced the strongest growth. 
Maksutelevision tuotot ovat kasvaneet suhteellisesti eniten.
Compared to that in Sweden and Denmark, for example, pay television in Finland still has growth potential, particularly in the paid-for broadcasting of certain types of content, such as sports. 
Esimerkiksi Ruotsiin ja Tanskaan suhteutettuna Suomen maksutelevisiolla on vielä kasvupotentiaalia erityisesti, jos tietyntyyppistä sisältöä, kuten urheilua, siirretään maksullisiin vastaanottimiin.
The moderate growth of advertising, on the other hand, was replaced with a decline in 2008. 
Mainonnan hillitty kasvu taittui puolestaan laskuun vuonna 2008.
The gradual growth of IPTV and the consequent benefits of online advertising, such as greater targetability and real-time reachability, may increase advertising income before this decade is out. 
IPTV:n vähittäinen lisääntyminen ja sitä kautta verkkomainonnan hyödyt, kuten parempi kohdennettavuus ja reaaliaikaisuus, saattavat lisätä mainonnan tuottoja tämän vuosikymmenen aikana.
Income from television operations in 2002–2011. 
Televisiotoiminnan tuotot vuosina 2002-2011
Development of pay television 
Maksutelevision kehitys
In the 2000s, pay television has become a significant source of revenue for television operations. 
Maksutelevisiosta on 2000-luvun aikana kehittynyt televisiotoiminnalle merkittävä tulolähde.