natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Everyday consumer experiences of rising prices may currently differ quite significantly from the rate of inflation indicated by the consumer price index, as the prices of many foodstuffs in particular have gone up sharply early in the year. 
Kuluttajien tavallinen arkikokemus hintojen noususta voi tällä hetkellä poiketa paljon hintaindeksin osoittamasta inflaatiovauhdista, sillä erityisesti monet elintarvikkeet ovat kallistuneet tuntuvasti alkuvuoden aikana.
The annual change in consumer prices in 2014 is expected to come in at 2.1%. 
Vuoden 2014 kuluttajahintojen keskimääräiseksi vuosimuutokseksi ennustetaan 2,1 %.
The inflation rate will be driven higher by the improving economic situation, and consequently the effect of lower interest rates will be reversed during the course of the year. 
Kuluvaa vuotta nopeampaa inflaatiota puoltaa myönteisempi taloustilanne ja sen myötä mm. korkojen alenemisen vaikutus kääntyy päin vastaiseksi vuoden aikana.
Several excise duties will be increased again in 2014, which will push up inflation by some 0.6 percentage points. 
Useat valmisteverot kiristyvät jälleen v. 2014, ja niiden arvioidaan kiihdyttävän inflaatiota noin 0,6 prosenttiyksikköä.
Otherwise cost pressures are expected to remain moderate as wage and unit labour costs are rising less sharply and as price pressures arising from the international raw materials markets are also easing. 
Muutoin kustannuspaineet ovat maltilliset mm. aiempaa hillitymmän palkka- ja yksikkötyökustannuskehityksen tai kansainvälisiltä raaka-ainemarkkinoilta välittyvien paineiden takia.
Inflation in 2015 is expected to come in at around 2%. 
Ennusteperiodin lopulla, vuoden 2015 inflaatioksi odotetaan noin 2 %.
Consumer prices in Finland, as measured by the EU harmonized consumer price index, will rise by some 2.4% in 2013. 
Euroalueen yhdenmukaistetulla hintaindeksillä mitattuna Suomen kuluttajahinnat kohoavat noin 2,4 prosenttia kuluvana vuonna.
This Finnish rate of inflation in 2013 is considerably higher than the euro area average, which is forecast to come in at 1.7%. 
Suomen inflaatiovauhti v. 2013 on tuntuvasti euroalueen keskimääräistä vauhtia nopeampi, koska euroalueen kuluvan vuoden keskimääräiseksi inflaatioksi ennustetaan 1,7 %.
The difference will continue to remain wide into 2014. 
Ero säilyy suurena myös ensi vuonna.
The Ministry of Finance forecast for the Finnish harmonized rate of inflation is 2.3% and the forecast for the euro area is 1.5%. 
Valtiovarainministeriön ennuste Suomen yhdenmukaistetuksi inflaatioksi on 2,3 % ja euroalueen inflaatioksi 1,5 %.
The inflation rates will converge towards the end of the outlook period and stand at 1.8% in Finland and in the euro area. 
Ennusteperiodin lopulla inflaatiovauhdit lähenevät toisiaan ja ovat 1,8 % Suomessa ja euroalueella.
Rise in earnings levels set to slow 
Ansiotason nousu hidastuu
The framework agreement negotiated in November 2011 by the social partners in the labour market continues to set the path for nominal earnings growth through to the end of this year. 
Työmarkkinaosapuolten marraskuussa 2011 neuvottelema raamisopimus määrittää nimellisten ansioiden nousua hyvin kattavasti vielä kuluvana vuonna.
In 2012 the wage increases provided for in the agreement pushed up the index of wage and salary earnings by 2.9%. 
Vuonna 2012 raamisopimuksen mukaiset palkankorotukset nostivat ansiotasoindeksiä 2,9 prosenttia.
The contribution of factors other than contractual wage increases was no more than 0.3%, and thus nominal wage and salary earnings increased by 3.2% overall. 
Muiden tekijöiden kuin sopimuskorotusten vaikutus jäi vain 0,3 prosenttiin, joten nimellinen ansiotasoindeksi kohosi yhteensä 3,2 %.
In 2013 the rise in the wage and salary earnings index will slow as the second increase under the framework agreement is smaller than the first one. 
Vuonna 2013 ansiotasoindeksin nousu hidastuu, kun raamisopimukseen kuuluva toinen korotus on ensimmäistä korotusta matalampi.
In the first quarter of 2013 the increase in nominal earnings slowed to 2.2% and the rise in contractual wages 1.5%. 
Kuluvan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä nimellisansioiden nousuvauhti hidastui 2,2 %:iin ja sopimuspalkkojen 1,5 %:iin.
The one-off payment of 150 euros to wage earners included in the framework agreement for 2012 will also slow the rise in the wage and salary earnings index during the current year. 
Sopimuspalkkaindeksin nousun hidastumiseen kuluvana vuonna vaikuttaa osaltaan myös raamisopimukseen vuonna 2012 sisältynyt 150 euron kertaerä.
It is forecast that contractual wage increases will push up earnings on average by 1.5% this year. When the effect of other factors is taken into account, the index of wage and salary earnings is projected to rise by 2.1%. 
Sopimuskorotusten arvioidaan nostavan ansioita tänä vuonna keskimäärin 1,5 % ja muut tekijät mukaan lukien ansiotasoindeksin odotetaan kohoavan 2,1 %.
The development of earnings in 2014 and 2015 will depend on the wage and salary increases resulting from new collective agreements. 
Vuosien 2014 ja 2015 ansiotason kehitys riippuu uusien työja virkaehtosopimusten sisältämistä palkankorotuksista.
Since the effect of these new agreements on earnings levels are not yet known, the forecast is based on the technical assumption that earnings will continue to rise at the same rate as this year. 
Koska tulevien sopimusten ansiotasoa kohottavaa vaikutusta ei vielä tiedetä, ennusteessa on tehty tekninen oletus ansiotason nousun jatkumisesta kuluvan vuoden kaltaisena.
Therefore it is predicted that nominal earnings will increase by 2.1% in 2014 and 2015 as measured by the index of wage and salary earnings. 
Nimellisten ansioiden arvioidaan näin ollen kasvavan 2,1 prosenttia vuosina 2014 ja 2015 ansiotasoindeksillä mitattuna.
This is considerably lower than the 3.8% average of the 2000s, and well in line with the relatively sluggish economy and slow employment trends. 
Tämä ansiotason nousu on selvästi 2000-luvun keskimääräistä vauhtia (3,8 %) hitaampaa, mikä on sopusoinnussa hitaahkon talouskasvun ja vaisun työllisyyskehityksen kanssa.
Real earnings growth will be very slow over the outlook period. 
Reaaliansioiden kasvu jää ennustejaksolla erittäin vaimeaksi.
Public finances 
Julkinen Talous
Public finances to remain firmly in deficit 
Julkinen talous edelleen reilusti alijäämäinen
With GDP growth in negative territory for two consecutive years, the general government budgetary position is inevitably affected as well. Public finances will remain in deficit for the next few years ahead. 
Kokomaistuotannon aleneminen kahtena vuonna peräkkäin heijastuu vääjäämättä julkisen talouden rahoitusasemaan niin, että julkinen talous pysyy alijäämäisenä lähivuodet.
Central government and local authorities are clearly in deficit, the earnings-related pension sector shows a surplus and other social security funds are close to balance. 
Valtio ja kunnat ovat selvästi alijäämäisiä, työeläkesektori ylijäämäinen ja muut sosiaaliturvarahastot suunnilleen tasapainossa.
Tax hikes are driving up the tax rate. 
Veroastetta nostavat veronkorotukset.
Public expenditure to GDP is set to climb to its highest level in 15 years. 
Julkiset menot suhteessa kokonaistuotantoon kohoavat korkeammaksi kuin kertaakaan yli 15 vuoteen.
The expenditure rate is being driven by higher spending pressures from unemployment and population ageing. 
Työttömyydestä ja väestön ikääntymisestä aiheutuvat menot nostavat menoastetta.
Central government finances will remain firmly in deficit despite all the adjustment measures in place. 
Valtiontalous pysyy syvästi alijäämäisenä sopeutustoimista huolimatta.
Sluggish economic growth means there are no real prospects for restoring budgetary balance over the outlook period, even though the deficit will shrink. 
Vaimea talouskasvu ei luo edellytyksiä rahoitusaseman tasapainottumiselle ennustejaksolla, vaikka alijäämä pieneneekin.
It is estimated that in 2014, the national accounts deficit in central government will be around EUR 6 billion, or some 3 % of GDP. 
Valtiontalouden arvioidaan olevan ensi vuonna 6 mrd. euroa alijäämäinen kansantalouden tilinpidon käsittein, mikä on 3 % suhteessa kokonaistuotantoon.
Tax revenue estimates have been revised downwards because it is expected that key tax bases such as private consumption, earned income and capital income as well as business operating surpluses will grow more slowly than previously forecast. 
Verotuloarvioita on alennettu, koska keskeisten veropohjien, kuten yksityisen kulutuksen, ansio- ja pääomatulojen sekä yritysten toimintaylijäämän arvioidaan kasvavan aiemmin arvioitua hitaammin.
The Budget spending limits are quite tight, which will curb expenditure growth. 
Budjetin menokehykset ovat varsin tiukat, mikä hillitsee menojen kasvua.
State debt will continue to rise and there will be no turnaround in debt-to- GDP ratio during the outlook period. 
Valtion velka jatkaa kasvuaan eikä velkasuhde taitu ennustejaksolla.
Local government will also remain firmly in deficit over the outlook period. 
Myös paikallishallinto pysyy selvästi alijäämäisenä ennustejaksolla.
During the current year tax revenue growth will be hampered by the declining GDP and the weakness of tax bases. 
Kokonaistuotannon supistuminen ja veropohjien heikko kehitys hidastaa verotulojen kasvua tänä vuonna.
At the same time central government adjustment measures are curbing the growth of central government transfers to local government. 
Samalla valtiontalouden sopeutustoimet hillitsevät valtionosuuksien kasvua.
It is estimated that local government investment will contract somewhat, whereas consumption expenditure will increase with the changes taking place in the population age structure. 
Paikallishallinnon investointien määrän arvioidaan supistuvan hieman, mutta kulutusmenot sen sijaan kasvavat väestön ikärakenteen muutoksen seurauksena.
However local government expenditure is expected to slow from the growth rates seen in the past few years. 
Kuntien menojen kasvun arvioidaan kuitenkin hidastuvan viime vuosien toteutuneelta tasoltaan ennustejaksolla.
In 2014–2015 the local government deficit is projected to stand at 1% of GDP. 
Vuosina 2014–2015 paikallishallinnon alijäämäksi arvioidaan 1 % suhteessa kokonaistuotantoon.
As a result the local government debt burden will continue to increase. 
Alijäämien myötä kuntien lainakannan kasvu jatkuu.
The financial position of social security funds will weaken this year as pension and unemployment expenditure increases more sharply than the amount of revenue collected by these funds. 
Sosiaaliturvarahastojen rahoitusasema heikkenee tänä vuonna, kun eläke- ja työttömyysmenot kasvavat rahastojen keräämiä tuloja nopeammin.
Pension expenditure is driven by the growing number of pensioners, index increases and the maturation of the pension system, which means that new beginning pensions are higher than older pensions. 
Eläkemenoja kasvattaa eläkeläisten määrän kasvu, indeksikorotukset sekä eläkejärjestelmän kypsyminen, jonka myötä uudet alkavat eläkkeet ovat aiempia korkeampia.
This year’s average employment pension contributions will remain at the same level as last year, and slower wage bill growth will dampen the growth of revenue from contributions. 
Keskimääräiset työeläkemaksut pysyvät tänä vuonna viime vuoden tasolla ja palkkasumman kasvun hidastuminen vaimentaa maksutulojen kasvua.
The property income of pension funds will increase only marginally. 
Eläkerahastojen omaisuustulot kasvavat vain vähän.
Property income growth will be curbed by low interest rates. 
Matala korkotaso hillitsee omaisuustulojen kasvua.
The pension fund surplus will fall back to 2.0% of GDP in 2013. 
Eläkerahastojen ylijäämä pienenee 2,0 prosenttiin suhteessa kokonaistuotantoon v. 2013.
Since it is assumed that employment pension contributions will rise by 0.8 percentage points in 2014 and by 0.4 percentage points in 2015, as agreed earlier, the pension fund surplus will remain close to the 2013 level over the remaining years of the outlook period. 
Koska työeläkemaksujen oletetaan nousevan aiemmin sovitun mukaisesti 0,8 prosenttiyksikköä v. 2014 ja 0,4 prosenttiyksikköä v. 2015, rahastojen ylijäämä pysyy ennusteen jatkovuosina lähellä vuoden 2013 tasoa.
The revenue and expenditure of other social security funds will remain close to balance throughout the outlook period. 
Muiden sosiaaliturvarahastojen tulot ja menot pysyvät lähellä tasapainoa koko ennustejakson.
Publisher 
Julkaisija:
DOCUMENTATION PAGE 
KUVAILULEHTI
Research and Innovation Council 20 September 2012 
Tutkimus- ja innovaationeuvosto
Authors 
Tekijät:
Permanent State Under-Secretary Timo Lankinen (chair), Managing Director Christine Hagström-Näsi and Dr.Soc.Sc., Professor of Practice in Economics Sixten Korkman 
Alivaltiosihteeri Timo Lankinen (puheenjohtaja), toimitusjohtaja Christine Hagström-Näsi ja valtiotieteen tohtori, professor of practice Sixten Korkman
Commissioned by 
Toimeksiantaja:
Title of publication: 
Julkaisun nimi:
Comprehensive reform of state research institutes and research funding 
Valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistus
Totalreform av statens forskningsinstitut och forskningsfinansiering 
Totalreform av statens forskningsinstitut och forskningsfinansiering
On 15 December 2011, the Research and Innovation Council decided to appoint an expert group to prepare a proposal on the overall reform of the national research institute sector. 
Tutkimus- ja innovaationeuvosto päätti 15.12.2011 asettaa asiantuntijaryhmän tekemään ehdotuksen valtion tutkimuslaitoskentän kokonaisuudistuksesta.
The expert group was tasked with preparing a proposal for a model to be employed in the structural reform of the state research institute sector, while strengthening the steering of research institutes, reforming their funding and improving the targeting of resources in accordance with the needs of society. 
Asiantuntijaryhmän tehtäväksi asetettiin valmistella ehdotus malliksi, jolla toteutetaan valtion tutkimuslaitoskentän rakenteellinen uudistaminen, vahvistetaan tutkimuslaitosten ohjausta, uudistetaan laitosten rahoitusta ja parannetaan voimavarojen kohdentumista yhteiskunnan tarpeiden mukaisesti.
In order to develop research that supports social policy and the various functions and services within society, and the steering and funding models for such research, the expert group proposes the following: 
Asiantuntijaryhmä esittää yhteiskuntapolitiikkaa sekä yhteiskunnan toimintoja ja palveluja tukevan tutkimuksen sekä tutkimuksen ohjaus- ja rahoitusmallien kehittämiseksi, että
The structure of research institutes will be reformed by merging research institutes into stronger ones, in both operational and structural terms, while the interdisciplinary and multidisciplinary nature of research conducted in such institutes is strengthened; 
tutkimuslaitosten rakennetta uudistetaan kokoamalla tutkimuslaitoksista toiminnallisesti ja rakenteellisesti vahvempia laitoksia ja, että niissä tehtävän tutkimuksen tieteidenvälisyyttä ja monitieteisyyttä vahvistetaan,
Research resources will be marshalled in order to increase their social effectiveness, through research supporting governmental decision-making , and also through the establishment of a funding instrument for strategically targeted research , to be employed in solving significant social challenges and problems; and 
tutkimusvoimavaroja kootaan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisäämiseksi yhtäältä valtioneuvoston päätöksentekoa tukevaksi tutkimukseksi ja toisaalta strategisesti suunnatun tutkimuksen rahoitusvälineeksi yhteiskunnan merkittävien haasteiden tutkimusperusteiseksi ratkaisemiseksi, sekä
Cooperation between research institutes and universities will be intensified and developed, to shape universities and research institutes into clusters of research, innovation and higher education that are key actors in producing research that supports society. 
tutkimuslaitosten ja yliopistojen yhteistyötä syvennetään ja kehitetään siten, että yliopistoista ja tutkimuslaitoksista muodostetaan tutkimuksen, innovaatioiden ja korkeimman opetuksen keskittymiä ja keskeisiä toimijoita yhteiskuntaa tukevassa tutkimuksessa.
LNG Action Plan for shipping 2013 – 2017 
LNG-toimintaohjelma 2013 – 2017
- Introduction of liquefied natural gas in maritime transport 
- nesteytetyn maakaasun käyttöönotto laivaliikenteessä
This Action Plan, prepared under the leadership of the Finnish Ministry of Transport and Communications, is aimed at promoting the use of liquefied natural gas (LNG) in shipping on the basis of the following guidelines: 
Liikenne- ja viestintäministeriön johdolla on valmisteltu luonnos LNG -toimintaohjelmaksi, jolla edistettäisiin nesteytetyn maakaasun LNG:n käyttöönottoa laivaliikenteessä seuraavien linjausten pohjalta:
focus resources on providing LNG bunkering in Finland, taking into consideration synergies with domestic industry and heavy vehicles, and the need for an EU-wide LNG infrastructure; 
panostetaan laivojen kaasuntankkaukseen Suomessa , ottaen myös huomioon synergiaedut kotimaan teollisuuden ja raskaan liikenteen tarpeiden kanssa sekä tarpeen EU:n laajuiselle LNG-infrastruktuurille;
examine the use of financial incentives, such as investment aid and guarantees for ship acquisitions, in the construction of LNG infrastructure and procurement of LNG-powered ships; and 
selvitetään taloudellisten kannustimien käyttöä LNG-infrastruktuurin rakentamisessa ja LNG-käyttöisten laivojen hankinnassa, kuten investointitukien ja alushankintatakausten käyttöä; ja
work actively at international level (IMO, EU and HELCOM) to promote the use of LNG as ship fuel, including efforts to establish LNG infrastructure and draft the associated regulations and guidelines, particularly for LNG bunkering. 
toimitaan aktiivisesti kansainvälisellä tasolla (IMO, EU ja HELCOM) LNG:n käyttöönoton edistämiseksi laivapolttoaineena, mukaan lukien LNG-infrastruktuurin rakentaminen sekä LNG-sääntelyn ja ohjeistuksen valmistelu erityisesti LNG-bunkrauksen osalta.
On 24 January 2012 the Ministry of Transport and Communications of Finland appointed a working group to explore alternative propulsion systems for the transport of the future. 
Luonnos LNG -toimintaohjelmaksi on laadittu liikenne- ja viestintäministeriön 24.1.2012 asettaman ”Tulevaisuuden käyttövoimat liikenteessä” -työryhmän puitteissa.
As part of its work, the group prepared this LNG Action Plan for shipping with the purpose of surveying the studies that have already been made on alternative ship fuels - particularly LNG - at EU level, together with the associated R&D work that has been conducted. 
Tehtävänä oli muun muassa kartoittaa laivojen vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvät selvitykset EU:n tasolla, erityisesti LNG:n osalta, sekä siihen liittyvä tutkimus- ja kehitystyön tilanne.
In addition, the group was also charged with drafting recommendations for what steps Finland should take in order to promote the use of LNG as ship fuel in the Baltic Sea area, and to facilitate preparations for a regulatory framework and guidelines in the EU and IMO. 
Tehtävänä oli myös laatia ehdotukset Suomen toiminnasta LNG:n käytön edistämiseksi laivojen polttoaineena erityisesti Itämeren alueella sekä erityisesti EU:ssa ja IMO:ssa tarvittavan ohjeistuksen ja sääntelykehyksen valmistamisen osalta.
The drafting of this Action Plan included representation from the Ministry of Transport and Communications, Ministry of the Environment, Finnish Transport Safety Agency, Finnish Shipowners’ Association, Finnish Port Association, Port of Helsinki, Port of Turku, VTT Technical Research Centre of Finland, Neste Oil, Gasum and Wärtsilä. 
Työssä oli edustajia liikenne- ja viestintäministeriöstä, ympäristöministeriöstä, Liikenteen turvallisuusvirastosta, Suomen Varustamot ry:stä, Suomen Satamaliitosta, Helsingin satamasta, Turun satamasta, VTT:ltä, Neste Oil:sta, Gasumista ja Wärtsilästä.
Specialists from a number of different fields were consulted during the process. 
Työn aikana kuultiin eri alojen asiantuntijoita.
The use of liquefied natural gas, or LNG, as ship fuel requires that its supply and distribution be assured in Finland and across Europe. 
Nesteytetyn maakaasun (Liqufied Natural Gas, LNG) käyttö laivojen polttoaineena edellyttää, että LNG:n saanti ja jakelu on taattu sekä Suomessa että muulla Euroopassa.
As far as Finland is concerned, LNG-powered ships and LNG tankers must also be suitable for winter conditions, including navigation through the ice. 
Suomen liikenteeseen tarvitaan lisäksi talviolosuhteisiin sopivia LNG-käyttöisiä laivoja ja LNG-tankkereita.
The global nature of shipping requires that regulatory decisions aimed at ensuring the safe transport and use of LNG be made at international forums: the IMO and EU. 
Laivaliikenteen kansainvälisestä luonteesta johtuen, tulee kansainvälisellä tasolla sopia LNG:n turvallisen kuljetuksen ja käytön sääntelystä Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä IMO:ssa ja EU:ssa.
The establishment of LNG infrastructure calls for cooperation at EU level, particularly as regards funding. 
LNG-infrastruktuurin rakentaminen edellyttää yhteistyötä EU:n tasolla erityisesti rahoitukseen liittyvien kysymysten osalta.
At the same time, permit processes affecting the setting up of the necessary infrastructure, preparedness for accidents, and training require examination at national level. 
Kansallisella tasolla tulee muun muassa tarkastella rakentamisen lupaprosesseja, varautumista onnettomuuksiin sekä koulutusta.
LNG is odourless, colourless and non-toxic. It is non-corrosive, 
LNG on hajuton, mauton ja myrkytön kaasu, joka ei aiheuta korroosiota eikä se ole syövyttävä.
and does not contain sulphur, particulate matter or heavy metals. 
Se ei sisällä rikkiä, pienhiukkasia tai raskasmetalleja.
In exploring the use of LNG as ship fuel, it is also necessary to look at synergies with other users of LNG, such as industry and heavy vehicles. 
Harkittaessa LNG:n käyttöä laivojen polttoaineena, on tärkeätä analysoida synergiaedut myös muiden LNG-käyttäjien, kuten teollisuuden ja raskaan liikenteen kanssa.
The greatest challenge associated with the use of alternative fuels is how to plan investments in ships and bunkering infrastructure so that supply and demand meet at the same time. 
Vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön osalta suurin haaste on luoda edellytykset sille, että laivainvestoinnit ja infrastruktuuriin tehtävät investoinnit kohtaavat ajallisesti.
How quickly maritime operators switch to LNG largely determines how much will be invested, and when. 
Tarvittavien investointien laajuutta ja aikataulua ohjaa merenkulun toimijoiden siirtymisnopeus LNG:n käyttöön.
In this connection, various forms of support both nationally and at EU level will play a key part. 
Erilaiset tukimuodot kansallisella ja EU:n tasolla nousevat tässä yhteydessä keskeisesti esille.
Promoting the use of LNG calls for measures from government actors, municipalities, ports, port operators, shipowners, businesses, rescue services and investors. 
LNG:n käytön edistäminen edellyttää toimenpiteitä valtionhallinnolta, kunnilta, satamilta, satamaoperaattoreilta, varustamoilta, elinkeinolta, pelastustoimelta ja investoijilta.
In central government, clear responsibilities lie with the Ministries of Transport and Communications, Employment and the Economy, Finance, Social Affairs and Health, the Environment, and the Interior. 
Selkeitä vastuuministeriöitä valtionhallinnossa ovat liikenne- ja viestintäministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, valtiovarainministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, ympäristöministeriö ja sisäasiainministeriö.
This LNG Action Plan discusses the recommendations set forth in the North European LNG Infrastructure Project, which submitted its final report in June 2012. 
LNG -toimintaohjelman valmistelussa on tarkasteltu kesäkuussa 2012 loppuraporttinsa luovuttaneen Pohjois-Euroopan LNG-infrastruktuurihankkeen suosituksia.
The project, which Finland participated in, was co-financed by the European Union and carried out under the leadership of Denmark. 
Suomi osallistui tähän Tanskan johdolla sekä osittain EU:n rahoituksella tehtyyn hankkeeseen.