natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other countries require a home language, e.g. Canada and Sweden. 
Muuallakin vaaditaan kotikieltä, esimerkiksi Kanadassa ja Ruotsissa.
Unfortunately, sufficient money is never available for language tuition.” 
Valitettavasti raha loppuu aina kesken kieliopetuksesta.”
Matti Anttonen 1.10.2012 
Matti Anttonen 1.10.2012
POHJOINEN: 
POHJOINEN:
3 kpl / ENNALLAAN 
3 kpl / ENNALLAAN
“What a massive boost to growth it would be if we could build a railway or metro tunnel from Helsinki to Tallinn! 
”Miten mahtava kasvusysäys olisikaan, jos saisimme rakennettua juna- tai metrotunnelin Helsingistä Tallinnaan!
The twin city of Hellinn thus created would be Finland’s gateway to continental Europe. 
Näin syntyvä Hellinnan kaksoiskaupunki olisi Suomen portti manner-Eurooppaan.
Estonia’s one million new people would work miracles throughout the economic region of Southern Finland.” 
Viron miljoona uutta ihmistä tekisi ihmeitä koko Etelä-Suomen talousalueelle.”
Petteri Järvinen 12.12.2012 
Petteri Järvinen 12.12.2012
“In a small, practically uninhabited country in the polar region, common sense balks at the idea of education cuts and decreasing competence levels in relative terms.” 
”Jo maalaisjärjellä ajateltuna kummalliselta kuulostaisi ajatus, jossa pieni, käytännössä asumattomalla napapiirillä sijaitseva maa katsoisi tarpeelliseksi vähentää koulutusta ja laskea suhteellista osaamistasoaan suhteessa muihin maihin.”
Esa Suominen 25.9.2012 
Esa Suominen 25.9.2012
“The discussion on economic growth lacks a third dimension. 
”Talouskasvukeskustelusta puuttuu kolmas ulottuvuus.
The economy does not recognise the z-axis, the growth of that axis does not count as growth. 
Talous ei tunnusta z-akselia, sen kasvua ei lasketa kasvuksi.
What might a z-axis mean? 
Mitä z-akseli voisi merkitä?
Depth. Time. Standing still. Immaterial. Regeneration. Spirit. Layers. Quality. Development.” 
Syvyyttä. Aikaa. Seisahtumista. Immateriaalista. Uusiutumista. Henkeä. Kerroksia. Laatua. Kehitystä.”
Olavi Uusivirta 13.11.2012 
Olavi Uusivirta 13.11.2012
TYÖELÄMÄ: 
TYÖELÄMÄ:
“You must apply entrepreneur-type thinking to working life. 
”Työelämässä pitää käyttää yrittäjätyyppistä ajattelua.
Employees are those who keep the company afloat. 
Työntekijät ovat ne, jotka pitävät firmaa pystyssä.
People must take more responsibility for themselves.” 
Ihmisten on otettava enemmän vastuuta itsestään.”
Eero Eloranta 3.10.2012 
Eero Eloranta 3.10.2012
“It is sheer madness to seek order in a changing, complex reality. 
”Muuttuvassa, kompleksisessa järjestyksen tavoittelu on sulaa hulluutta.
Safety is not to be found in order, but in change itself.” 
Turva ei löydy järjestyksestä vaan muutoksesta itsestään.”
Mika Aaltonen 3.9.2012 
Mika Aaltonen 3.9.2012
“The future actually looks much bleaker for the greater majority, who in many cases are less well-educated and tied to one nation state, or to put it more precisely, to a certain place of residence. 
”Tulevaisuus näyttääkin paljon synkemmältä sille suurelle, usein vähemmän koulutetulle, enemmistölle, jonka elämä on sidottu yhteen tiettyyn kansallisvaltioon ja vielä tarkemmin määriteltynä tiettyyn asuinpaikkaan.
What will remain if you do not have what it takes to engage in design and high-tech planning work?” 
Mitä jää jäljelle, jos rahkeet eivät riitä designiin ja korkean teknologian suunnittelutöihin?”
Mikko Kohvakka 26.9.2012 
Mikko Kohvakka 26.9.2012
“In Finland, we are a little too eager to shoot down all apostles of positive thinking, while those who complain are left alone to continue complaining. 
”Suomessa ollaan vähän liiankin helposti ampumassa alas kaikki positiivisuuden apostolit, sen sijaan narisijat saavat olla rauhassa.
For some reason, many Finns in particular regard a positive, smiling attitude as superficial, while moaning minnies are viewed as profound.” 
Jostain syystä hymyilevä positiivisuus näyttäytyy etenkin monille suomalaisille pinnallisena, ja kärsivä narina taas syvällisenä toimintana.”
Jari Koskinen 3.11.2012 
Jari Koskinen 3.11.2012
“It might be worth taking a bigger leap into focusing on immigration, social mobility and contentment.” 
”Voisi olla xxxx sukeltaa syvemmälle maahanmuuttoon, sosiaaliseen liikkuvuuteen ja elämäntyytyväisyyteen.”
Chin Lum Kwa 25.1. 
Chin Lum Kwa 25.1.
YRITYKSET: 
YRITYKSET:
3 kpl /ENNALLAAN 
3 kpl /ENNALLAAN
“The public debt is paid and social services maintained with tax income generated by the private sector. Full stop! Such tax income is decreasing at a shocking rate, day by day.” 
”Valtionvelat maksetaan ja yhteiskunnan palvelut ylläpidetään yksityisen sektorin tuottamilla verotuloilla. Piste. Nämä verotulot pienenevät järkyttävää tahtia päivä päivältä.”
Cristina Andersson 3.11.2012 
Cristina Andersson 3.11.2012
“An existing company already has experience, the ability to function as an employer, and a functioning infrastructure. 
”Olemassa olevalla yrityksellä on jo kokemusta, kykyä toimia työnantajana ja toimiva infra.
In most cases, what is lacking is the willingness to grow, the ability to take risks, and capital. 
Se mitä puuttuu useimmiten on kasvuhalua, riskinottokykyä ja pääomia.
However, the most important thing of all is a motivational form of appreciation , which can be the source of incredible willpower.” 
Tärkein kaikista on kuitenkin kannustava arvostus joka pystyy synnyttämään käsittämätöntä tahdonvoimaa”
Anne Berner 10.12.2012 
Anne Berner 10.12.2012
“Any idea that sounds crazy now could be the Angry Birds of the 2030s.” 
”Mikä tahansa nyt hullulta kuulostava idea voi olla 2030-luvun angrybird.”
<YKSI VARASITAATTI, SOPISI TYÖELÄMÄN VIIMEISEEN PÄÄMÄÄRÄÄN:> 
<YKSI VARASITAATTI, SOPISI TYÖELÄMÄN VIIMEISEEN PÄÄMÄÄRÄÄN:>
“Without an awareness that we are in crisis, there can be no willingness to make decisions.” 
”Kun kriisitietoutta ei ole, ei haluta tehdä päätöksiäkään”
Vesa Puttonen 6.11.2012 
Vesa Puttonen 6.11.2012
Futures analysis for the Foresight Report 
Tulevaisuusselonteon ennakointi
Draft texts for the Web report 
Verkkoraportin tekstin luonnoksia
Synthesis of futures analysis 
Ennakoinnin synteesi
Finland: a winner in the global share of labour 
Suomi voittaa uudessa globaalissa työnjaossa
The world economy’s structure and the global share of labour have changed in many ways. 
Maailmatalouden rakenne ja globaali työnjako ovat muuttuneet monella tavalla.
The focus of economic growth has shifted to Asia and South America. 
Talouskasvun painopiste on siirtynyt Aasiaan ja Etelä‐Amerikkaan.
A couple of billion new workers have entered the global labour market, particularly due to internal structural changes in China and India and their joining the world economy. 
Maailman työmarkkinoille on tullut pari miljardia uutta työntekijää erityisesti Kiinan ja Intian sisäisten rakennemuutosten ja maailmantalouteen liittymisen seurauksena.
The growth of emerging economies is largely based on industry and exports. 
Nousevien talouksien kasvu perustuu pitkälti teollisuuteen ja vientiin.
In fact, Asia has become the largest producer in almost all key industrial sectors. 
Aasiasta on tullut lähes kaikkien keskeisten teollisuuden alojen suurin tuottaja.
However, the world economy is facing a new development phase: countries and regions no longer necessarily specialise by sector or line of business, but rather by production stage or task. 
Maailmantaloudessa on kuitenkin meneillään uusi kehitysvaihe, jossa maat ja alueet eivät erikoistu enää välttämättä sektoreittain tai toimialoittain, vaan pikemmin tuotantovaiheiden tai työtehtävien mukaan.
Finely split value networks 
Arvoketjut pilkkoutuvat hienojakoisesti
Production based on low cost levels has resulted in a rapid fall in the prices of industrial products. 
Matalaan kustannustasoon perustuva tuotanto on laskenut teollisuustuotteiden hintoja nopeasti.
Companies in developed countries have dispersed their production and value networks into increasingly small units around the world, while outsourcing some of their operations. 
Kehittyneiden maiden yritykset ovat hajauttaneet tuotantoja arvoketjujaan yhä pienempiin osiin eri puolille maailmaa ja ulkoistaneet osan toiminnoistaan.
This change has been facilitated by digital technology. 
Muutoksen on tehnyt mahdolliseksi digitaaliteknologia.
Digital technology and globalisation are transforming the economy and society to a similar – or even greater extent – than technological development based on steam or electricity once did. 
Digitaaliteknologia ja globalisaatio ovat mullistamassa taloutta ja yhteiskuntaa samalla tavoin – tai jopa enemmän – kuin höyryyn tai sähköön perustunut teknologinen kehitys aikoinaan.
The boundary lines of specialisation and the global share of work are changing significantly, but in subtle ways. 
Erikoistumisen ja kansainvälisen työnjaon rajalinjat muuttuvat merkittävästi, mutta hienojakoisella tasolla.
Share of work is being defined in accordance with operations and tasks, rather than regions and industries. 
Alueiden ja toimialojen sijaan työnjako määrittyy siis toimintojen ja työtehtävien mukaan.
Finland and the developed nations have been among the winners in the new global share of work. 
Suomi ja kehittyneet maat ovat kuuluneet voittajiin uudessa globaalissa työnjaossa.
Tasks that require a high level of education, and services at the beginning and end of the value chains, are centralised here. 
Meille keskittyvät korkeaa koulutusta vaativat tehtävät, palvelut arvoketjun alkuja loppupäissä.
Even lower-level service duties have proliferated. 
Toisaalta myös matalamman tason palvelutehtävät ovat lisääntyneet.
On the other hand, the mid-level is being squeezed, often being replaced by ICT. 
Keskitaso jää sen sijaan puristuksiin, ja se korvataan usein ICT:llä.
This is already partly visible in pay trends and income differences. 
Tämä näkyy osittain jo palkkakehityksessä ja tuloeroissa.
The income of those in demanding expert and executive positions has increased most in relative terms, albeit following a moderate trend in Finland. 
Vaativissa asiantuntija- ja johtotehtävissä olevien tulot ovat nousseet suhteellisesti eniten, tosin Suomessa kehitys on ollut vielä maltillista.
Fast increasing interdependence 
Keskinäinen riippuvuus kasvaa voimakkaasti
The digital revolution and opening up of economies have increased countries’ mutual dependence. 
Digitaalikumous ja talouksien avautuminen ovat lisänneet maiden riippuvuutta toisistaan.
Economic fluctuations – and crises – rapidly transfer from one country to another. 
Talouden vaihtelut – myös kriisit – välittyvät nopeasti maasta toiseen.
For the first time in the history of the world economy, almost all countries reside within the same global economy. 
Ensimmäistä kertaa maailmantalouden historiassa lähes kaikki maat ovat saman globaalitalouden piirissä.
Since the possibilities to influence the economy through national policy have diminished, affecting decision-making in the EU in particular has become more important. 
Kansallisen politiikan mahdollisuudet vaikuttaa talouteen ovat kaventuneet, tärkeämpää onkin keskittyä etenkin EU:n päätöksentekoon vaikuttamiseen.
Markets in the global economy are providing opportunities to an increasing number of companies, including very small ones, which can utilise information networks for the distribution of digital services. 
Globaalitalouden markkinat tarjoavat mahdollisuuksia yhä suuremmalle yritysjoukolle, myös hyvin pienille yrityksille, jotka voivat hyödyntää tietoverkkoja digipalveluiden jakelussa.
For their part, industrial companies can specialise in tasks involving high added value, as part of the international value network. 
Teollisuusyritykset taas voivat erikoistua korkean lisäarvon tehtäviin osana kansainvälistä arvoverkostoa.
Success in a networked economy requires new kinds of competence and the ability to adapt rapidly, due to the often sudden and surprising nature of changes in the world economy. 
Menestys verkostotaloudessa edellyttää uudenlaista osaamista ja nopeaa sopeutumiskykyä, sillä maailmatalouden muutokset ovat usein äkillisiä ja yllättäviä.
High competence levels alone will not suffice to ensure that operations remain in the home country. 
Korkea osaamistaso ei yksin takaa toiminnan säilymistä kotimaassa.
It is vital that we try to influence the high value added parts of Finland’s value network, rather than lines of industry or sectors. 
Tärkeää on pyrkiä vaikuttamaan arvoketjun korkean jalostusarvon osiin, ei niinkään toimialoihin tai sektoreihin.
We must consider which of these tasks can be anchored in Finland and how, and which parts of the value network are readily mobile. 
On mietittävä, mitä tällaisia tehtäviä Suomeen voidaan ankkuroida ja miten ja mitkä arvoketjun osat taas ovat helposti liikkuvia.
On the other hand, we must identify the kinds of digital service economy structures and application platforms that can be developed in Finland. 
Toisaalta pitää selvittää, millaisia digitaalisen palvelutalouden rakenteita ja sovellusalustoja Suomessa voidaan kehittää.
Digital Finland – human and productive 
Digitaalinen Suomi – älystä tulee pula äly‐yhteiskunnassa
Futures analysis is hampered by the unpredictable nature of technological development and globalisation. 
Teknologinen kehitys ja globalisaatio ovat arvaamattomia voimia, mikä tekee tulevaisuuden ennakoinnista vaikeaa.
This means that it is more important for a country to consider which kinds of operating methods it can succeed by, regardless of the direction of technological development, rather than engaging in futures analysis. 
Ennakointia tärkeämpää onkin miettiä, millaisilla toimintatavoilla maa voi menestyä teknologisen kehityksen suunnasta riippumatta.
For instance, we know that digital technology is developing exponentially. 
Tiedämme esimerkiksi, että digitaalinen teknologia kehittyy eksponentiaalisesti.
However, societal thinking and the exploitation of technology are advancing at a slower pace than technology itself. 
Yhteiskunnallinen ajattelu ja teknologian hyödyntäminen etenevät teknologiaa hitaammin.
Decision-makers must consider how developmental forces should be targeted when moving society forward. 
Päättäjien pitää pohtia, kuinka kehityksen voima suunnataan yhteiskunnan kehittämiseksi.
Furthermore, we must continuously monitor whether development is producing the expected results. 
On myös seurattava jatkuvasti, tuottaako kehitys haluttuja tuloksia.
Exponential change poses a major challenge to decision-makers, because it leads to a shift in stabilised paradigms. 
Eksponentiaalinen muutos on suuri haaste päättäjille, sillä se rikkoo vakiintuneita ajatusmalleja.
Society must therefore be developed in a new way, and even through new power structures. 
Siksi yhteiskuntaa täytyy kehittää uudella tavalla ja jopa uusilla vallan rakenteilla.
The major wave of digital services is only just beginning. 
Digitaalisten palveluiden suuri aalto on vasta aluillaan.
Finland must decide whether it wishes to influence this trend, or content itself with following it. 
Suomen pitää päättää, haluaako se olla kehityksessä vaikuttaja vai seuraaja.
An influential player produces new innovations, standards and applications and harvests the biggest fruit. 
Vaikuttaja tuottaa uusia innovaatiota, standardeja ja sovelluksia – ja korjaa suurimmat hedelmät.
A follower repeats what others have already done. 
Seuraaja tekee asioita, joita muut ovat ja tehneet.
Individual success stories may emerge in follower countries, 
Myös seuraajamaissa voi syntyä yksittäisiä menestystarinoita.
but as a nation, followers trail behind. 
Kansakuntana seuraajat ovat kuitenkin jäljessä.
For an influential country, the key issue is to be involved in networks where new innovations emerge. 
Tärkeintä vaikuttajamaalle on olla mukana verkostoissa, joissa uudet innovaatiot syntyvät.
In terms of the economy, enterprises, universities and individual citizens create the most important networks. 
Talouden kannalta tärkeimpiä verkostoja synnyttävät yritykset, yliopistot ja yksittäiset kansalaiset.
Networks are less dependent on states than before. 
Verkostot ovat entistä vähemmän riippuvaisia valtioista.
However, the nation state has not become redundant, but must reconsider its role. 
Kansallisvaltio ei silti ole tarpeeton mutta sen pitää miettiä roolinsa uudelleen.
States are also faced with an unpromising paradox: 
Valtiot myös kohtaavat epäkiitollisen paradoksin.
they must invest in education and research to produce competencies. 
Niiden täytyy investoida koulutukseen ja tutkimukseen, joka tuottaa osaamista.
However, such competencies are finding it increasingly easy to move away. 
Osaaminen voi kuitenkin muuttaa entistä helpommin maasta pois.
In a smart society, competence will become a major scarcity factor and will be fought over more fiercely than ever. 
Äly‐yhteiskunnassa osaamisesta tulee suurin niukkuustekijä, josta taistellaan entistä kovemmin.
A top expert wants to work where the best prerequisites can be found for building something new 
Huippuosaaja haluaa toimia siellä, missä hänellä on parhaat edellytykset rakentaa uutta.
Digital age requires speed 
Digi‐aika vaatii nopeutta
In the future, Finnish researchers are expected to produce more detailed research data than before. 
Suomalaisilta tutkijoilta odotetaan tulevaisuudessa entistä syvempää tutkimustietoa.
Information resulting from top research must flow into educational institutions and the enterprises that apply it, 
Huippututkimuksen synnyttämän tiedon pitää valua soveltaviin oppilaitoksiin ja yrityksiin.
while enterprises must understand the needs of educational institutions. 
Toisaalta yritysten pitää ymmärtää oppilaitosten tarpeet.
The role of the state is emphasised with respect to basic research, the practical results of which lie far in the future. 
Valtion rooli korostuu, kun puhutaan perustutkimuksesta, jonka käytännön tulokset ovat kaukana tulevaisuudessa.
For instance, in the early 1990s, Nokia was able to focus on the mobile phone business because Finland had engaged in first-rate research on radio technology as early as twenty years before. 
Esimerkiksi Nokia pystyi 90‐luvun alussa keskittymään matkapuhelinliiketoimintaan, koska Suomessa oli tehty hyvää radioteknologian tutkimusta jo parikymmentä vuotta aiemmin.
In addition to academic knowledge, even operating methods that speed up the emergence and application of new innovations are in question. 
Akateemisen tiedon lisäksi kyse on myös toimintatavoista, jotka vauhdittavat uusien innovaatioiden syntymistä ja soveltamista.
This applies to society as a whole. 
Tämä koskee koko yhteiskuntaa.
Businesses cannot operate at the pace required by digital competition in a society where everyone else adheres to the models of the industrial age. 
Yritykset eivät voi toimia digitaalisen kilpailun vaatimalla nopeudella yhteiskunnassa, jossa kaikki muut toimivat teollistamisen ajan malleilla.
Finland number one in digital competence 
Suomesta digi‐osaamisen ykkönen
Our rapidly changing digital age is more insecure than the world of heavy industry. 
Nopeasti muuttuva digitaalinen aika on epävarmempi kuin raskaan teollisuuden maailma.
Product development and manufacturing no longer occur consecutively: instead, development occurs mid-process. 
Tuotekehitys ja valmistus eivät ole enää peräkkäisiä toimenpiteitä, vaan asioita kehitetään prosessin aikana.
Even customers’ experiences must be taken into account at the development stage. 
Myös asiakkaan kokemukset pitää huomioida jo kehitysvaiheessa.
The ability to create an evolving spiral of interaction is more essential than large amounts of capital. 
Kyky synnyttää vuorovaikutuksen kehittyvä spiraali on oleellisempaa kuin suuri pääoma.
It therefore pays to develop novelties through small-scale experiments. 
Uutta kannattaakin kehittää pienten kokeilujen kautta.
Pilots speed up operations and reduce the risks involved. 
Pilotit nopeuttavat toimintaa ja pienentävät riskiä.
For instance, a municipality can test new solutions through pilots, together with companies. 
Esimerkiksi kunta voi testata uusia ratkaisuja piloteilla yhdessä yritysten kanssa.
However, the public sector must learn to take moderate risks and tolerate failure. 
Julkisen sektorin pitää kuitenkin oppia ottamaan kohtuullisesti riskiä ja sietämään myös epäonnistumisia.
If it can do so, the rewards will include efficiency and advanced services. 
Palkintoina ovat tehokkuus ja kehittyneet palvelut.
Enterprises, on the other hand, may gain references that are important in the international markets. 
Yritys voi puolestaan saada referenssejä, jotka ovat tärkeitä kansainvälisillä markkinoilla.
Digitality is a pervasive force influencing almost all lines of business and industry. 
Digitaalisuus on läpitunkeva voima, joka vaikuttaa lähes kaikkiin toimialoihin.
This is what makes the objective set by the ICT 2015 working group suitable for Finland: Finland will join the vanguard in information technology competence and become a country in which companies find it attractive to operate and public services are customer-oriented and smooth. 
Siksi Suomelle sopii tavoitteeksi ICT 2015 ‐työryhmän asettama tavoite tehdä Suomesta tietotekniikan osaamisen kärkimaa, jossa yritysten on mielekästä toimia ja julkiset palvelut ovat asiakaslähtöisiä ja kitkattomia.
A flexible and agile Finland 
Joustava ja ketterä Suomi menestyy
To succeed in the future, Finland must have an agile national economy, since transformations in the world are difficult to foresee. 
Menestyäkseen tulevaisuudessa Suomen on oltava ketterä kansantalous, sillä maailman muutoksia on vaikea ennakoida.
Risk management alone will be of no avail – what is required is a means of ensuring Finland’s ability to succeed, regardless of surprises. 
Riskien hallinta ei auta, vaan on löydettävä keinot, joilla Suomi pystyy menestymään yllätyksistä huolimatta.
The key task of the public sector is to build an operating environment that helps in capitalising on rapid change and uncertainty. 
Julkisen sektorin tärkein tehtävä on rakentaa toimintaympäristö, joka auttaa nopeiden muutosten ja epävarmuuden hyödyntämisessä.
A diverse range of uncertainty factors exists: 
Epävarmuustekijöiden joukko on kirjava.
the political situation in China and Russia, the spread of political populism, stagnating economic growth in Western countries and weaknesses in the international financial system. All of these are resulting in major instability. 
Kiinan ja Venäjän poliittinen tilanne, politiikassa yleistynyt populismi, länsimaiden hidastunut talouskasvu ja kansainvälisen finanssijärjestelmän heikkoudet aiheuttavat merkittävää epävakautta.
Other factors hampering futures analysis include climate change, increasing inequality between people, global migration and the increasing number of ‘global nomads’, i.e. highly mobile people who travel from one country to another on a regular basis. 
Ennakointia vaikeuttavat myös ilmastonmuutos, ihmisten eriarvoistuminen, globaali muuttoliike ja ”globaalien nomadien” eli kaikkialla liikkuvien ihmisten yleistyminen.
Huge advances in technology, such as new forms of energy production including cold fusion, and singularity in information technology, i.e. the capacity of computers to make new computers, could change the entire economic system. 
Tekniikan huima kehitys, esimerkiksi uudet energiantuotantomuodot kuten kylmäfuusio, ja tietotekniikassa singulariteetti, eli tietokoneiden kyky tehdä uusia tietokoneita, saattavat muuttaa koko talousjärjestelmää.
Diversity and renewal as a buffer in the face of change 
Monipuolisuus tuo puskuria äkkiliikkeille
Finland needs to be capable of building a diverse mosaic in terms of its economic structure, since investing in special areas of expertise would represent too bold a gamble. 
Suomen on kyettävä rakentamaan itselleen monipuolinen elinkeinorakenteen mosaiikki, sillä yksittäisiin osaamisiin investoiminen on uhkarohkeaa.
Enterprises with a lower degree of differentiation would form the basis of a solid economy. They would also serve neighbouring markets and serve as buffers against sudden movements in the global economy and changes in demand. 
Vankan talouden perustan muodostavat alemman jalostusja erikoistumisasteen yritykset, jotka palvelevat myös lähimarkkinoita ja toimivat puskurina globaalin talouden äkkiliikkeille ja kysynnän muutoksille.