natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Development policy that promotes knowledge and skills, health and well-being strengthens human development and ensures equality. 
Osaamista, terveyttä ja hyvinvointia tukeva kehityspolitiikka vahvistaa inhimillistä kehitystä ja edistää yhdenvertaisuutta.
Education, good health and safe working conditions increase people’s possibilities to know their rights and manage their own lives, to gain employment as well as to improve their well-being and livelihoods. 
Koulutus, hyvä terveys ja turvalliset työolosuhteet lisäävät ihmisten mahdollisuuksia tiedostaa omat oikeutensa ja hallita omaa elämäänsä, työllistyä sekä parantaa hyvinvointiaan ja toimeentuloaan.
Education, gender equality and economic productivity are strongly interlinked. 
Koulutus, sukupuolten välinen tasa-arvo ja taloudellinen tuottavuus liittyvät vahvasti toisiinsa.
Promoting the position of vulnerable and marginalised groups in particular reduces inequalities and creates the preconditions for sustainable development. 
Erityisesti haavoittuvien ja helposti syrjäytyvien ryhmien aseman vahvistaminen vähentää eriarvoisuutta ja luo edellytyksiä kestävään kehitykseen.
The world is populated by a generation larger than ever before. 
Maailmaa kansoittaa väkirikkaampi sukupolvi kuin koskaan ennen.
Most of the world’s population are children and young people living outside the traditional industrialised countries, while the population in industrialised countries is ageing. 
Suurin osa maailman väestöstä on lapsia ja nuoria, jotka asuvat perinteisten teollisuusmaiden ulkopuolella. Samaan aikaan teollisuusmaiden väestö vanhenee.
In order for future generations to be able to have a good life, the future prospects of the young generation in particular must be safeguarded. 
Jotta tulevilla sukupolvilla olisi mahdollisuus hyvään elämään, on turvattava erityisesti nuoren sukupolven tulevaisuuden näkymät.
Population growth, development and security are linked to migration. 
Väestönkasvulla, kehityksellä ja turvallisuudella on yhteys väestöliikkeisiin.
Pressure to emigrate can be reduced by means of promoting and defending decent living conditions locally. 
Elämisen mahdollisuuksia edistämällä ja puolustamalla voidaan vähentää pakkoa muuttaa pois kotiseudulta.
Literacy as well as other basic knowledge and skills provide the keys for everyone’s participation and decision-making in society. 
Lukuja kirjoitustaito sekä muu yleissivistys tarjoavat avaimet kaikkien osallistumiselle yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen ja päätöksentekoon.
Equal and high-quality basic, vocational and higher education ensures that people have relevant knowledge and skills in the different areas of society. 
Tasa-arvoisella ja laadukkaalla perus-, ammatillisella ja korkeakoulutuksella voidaan varmistaa tarkoituksenmukainen osaaminen yhteiskunnan eri osa-alueilla.
Quality education for all promotes employment of young people and adults as well as high-quality research, innovation and skills combined with entrepreneurship leading to inclusive economic development. 
Kaikkien saatavilla oleva laadukas koulutus edistää nuorten ja aikuisten työllistymistä, laadukasta tutkimusta, innovaatioita ja osaamista, yritystoimintaa ja siten myös osallistavaa taloudellista kehitystä.
In many developing countries, almost all boys and girls already start primary school, but many of them, especially girls, drop out of school. 
Monissa kehitysmaissa lähes kaikki tytöt ja pojat aloittavat jo peruskoulun, mutta monet heistä, etenkin tytöt, jättävät koulun kesken.
Furthermore, children with disabilities or special needs as well as children of ethnic and linguistic minorities and those living in conflict zones still often remain without an adequate education. 
Myös vammaiset ja muut erityisopetusta tarvitsevat lapset sekä etnisten ja kielellisten vähemmistöjen ja konfliktialueiden lapset jäävät vielä usein vaille riittävää koulutusta.
In partnership with civil society organisations, Finland has created exemplary practices for the social inclusion of persons with disabilities and will continue to support special needs education. 
Suomi on luonut esimerkillisiä käytäntöjä vammaisten ihmisten saamiseksi osaksi yhteiskuntaa toimimalla kansalaisjärjestöjen kumppanina ja jatkaa vammaisten lasten koulunkäynnin ja opetuksen tukemista.
There is room for improvement in the quality of education in developing countries, at all levels of education. 
Kehitysmaiden koulutuksen laadussa on parantamista kaikilla koulutuksen tasoilla.
The number of learners who complete primary education has increased tremendously in many countries, but access to high quality secondary education is available for only a small proportion of those seeking entry. 
Peruskoulunsa päättäneiden määrä on monissa maissa jo kasvanut huimasti, eikä laadukkaita toisen asteen koulutuspaikkoja ole tarjolla kuin pienelle osalle halukkaista.
Developing countries need support for the development of their education systems to provide education for the growing number of young people. 
Kehitysmaat tarvitsevat tukea koulutusjärjestelmien kehittämiseksi kasvavalle nuorten joukolle.
In addition, raising the quality of technical education and vocational training as well as higher education and research is an important development target that can be supported by networking with Finnish know-how. 
Myös ammatillisen koulutuksen, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten laadun parantaminen on tärkeä kehityskohde ja sitä voidaan tukea verkottumisella suomalaisen osaamisen kanssa.
When planning education, it is important to ensure that it produces skilled labour for the markets or creates the preconditions for independent entrepreneurship. 
Koulutusta suunniteltaessa on varmistettava, että koulutus tuottaa osaavaa työvoimaa työmarkkinoille tai luo edellytyksiä omaehtoiseen yritystoimintaan.
The Millennium Development Goal of reducing maternal mortality is the slowest to progress. Promotion of women and girls health therefore requires special attention. 
Äitikuolleisuuteen liittyvä vuosituhattavoite etenee kaikkein hitaimmin, joten naisten ja tyttöjen terveyden edistäminen vaatii erityishuomiota.
Multi-sectoral cooperation is needed to reduce gendered violence and harmful attitudes, customs and practices. 
Sukupuolittuneen väkivallan ja haitallisten asenteiden, tapojen ja käytäntöjen vähentämiseksi tarvitaan monialaista yhteistyötä.
Maternal and child health care as well as HIV and AIDS services must be integrated into primary health care. 
Äitien ja lasten terveydenhoito samoin kuin hiv ja aids-palvelut on saatettava osaksi perusterveydenhuoltoa.
Health services should be equally accessible to all, including the poorest and easily marginalised groups. 
Terveyspalvelujen pitää olla tasapuolisesti kaikkien saavutettavissa, myös kaikkien köyhimpien sekä helposti syrjäytyvien ryhmien.
Also, community-based preventive health work and people’s possibilities to influence their health and well-being must be encouraged. 
Myös yhteisöperustaista ennaltaehkäisevää terveystyötä ja ihmisten mahdollisuuksia vaikuttaa omaan terveyteensä ja hyvinvointiinsa on kannustettava.
Furthermore, developing countries need support in their struggle against the double burden of disease; in addition to communicable diseases, people and health systems in developing countries are burdened by non-communicable diseases caused by lifestyle changes. 
Kehitysmaat tarvitsevat tukea myös kamppailussaan kaksinkertaista tautitaakkaa vastaan; tarttuvien tautien lisäksi kehitysmaiden ihmisiä ja terveysjärjestelmiä rasittavat elintapojen muutoksen aiheuttamat ei-tarttuvat taudit.
Finland promotes human development by 
Suomi edistää inhimillistä kehitystä
supporting the attainment of global education and health goals in cooperation with other like-minded countries at various fora 
tukemalla globaalien koulutusja terveystavoitteiden saavuttamista yhteistyössä muiden samanmielisten maiden kanssa eri foorumeilla
advancing the rights of children and young people, particularly the girls, to education from early childhood development all the way up to higher education 
tukemalla lasten ja nuorten, erityisesti tyttöjen oikeutta koulutukseen varhaiskasvatuksesta aina korkeakouluasteelle asti
promoting employment especially of young people building the capacity of educational institutions 
edistämällä erityisesti nuorten työllistymistä vahvistamalla koulutuspalveluja tuottavia instituutioita edistämällä lasten oikeutta lapsuuteen ja koulutukseen
promoting children’s right to childhood and education,in particular by combating the worst forms of child labour and child labour that prevents education 
torjumalla erityisesti lapsityövoiman pahimpia muotoja sekä lapsityötä, joka estää osallistumisen koulutukseen
encouraging the inclusion of health and well-being into all decision-making (Health in All Policies) 
kannustamalla terveyden ja hyvinvoinnin sisällyttämistä kaikkeen päätöksentekoon (Health in All Policies)
supporting strengthening of health systems supporting sexual and reproductive health and rights, including maternal health care 
tukemalla terveysjärjestelmien kehittämistä tukemalla seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia mukaan lukien äitiysterveydenhuoltoa
addressing HIV and AIDS as a health and social problem by focusing on prevention and treatment 
tukemalla hivin ja aidsin vastaista työtä terveydellisenä ja yhteiskunnallisena ongelmana, panostamalla ennaltaehkäisyyn ja hoitoon
Humanitarian assistance 
Humanitaarinen apu
Every year, hundreds of millions of people suffer from the consequences of natural disasters, wars and armed conflicts. 
Vuosittain sadat miljoonat ihmiset kärsivät luonnononnettomuuksien, sotien ja aseellisten konfliktien seurauksista.
The objective of humanitarian assistance is to save lives, relieve human suffering and maintain human dignity in times of crisis. 
Humanitaarisen toiminnan tavoitteena on pelastaa ihmishenkiä, lievittää inhimillistä hätää ja ylläpitää ihmisarvoa kriisien aikana.
Finland emphasises the rights and needs of vulnerable groups and especially women and girls. 
Suomi korostaa haavoittuvien ryhmien sekä erityisesti naisten ja tyttöjen oikeuksien ja tarpeiden huomioimista.
Finland promotes the protection of civilians by supporting the ratification and implementation of international conventions on the status of refugees and internally displaced persons. 
Suomi edistää siviilien suojelua tukemalla pakolaisten ja maan sisäisten pakolaisten asemaa koskevien kansainvälisten sopimusten ratifiointia ja toimeenpanoa.
Finnish humanitarian assistance is based on international humanitarian law, international human rights agreements and international refugee law, as well as humanitarian principles emphasising humanity, neutrality, impartiality and independence. 
Suomen humanitaarinen apu perustuu humanitaariseen oikeuteen, kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin ja pakolaisoikeuteen sekä periaatteisiin, jotka korostavat humaanisuutta, tasapuolisuutta, puolueettomuutta ja riippumattomuutta.
In accordance with the principles of Good Humanitarian Donorship, Finland provides aid based on need alone, not from political, military or economic points of departure. 
Hyvän humanitaarisen avun periaatteiden mukaisesti Suomi antaa apua yksinomaan tarpeeseen perustuen, ei poliittisista, sotilaallisista tai taloudellisista lähtökohdista käsin.
Independence and impartiality are fundamental prerequisites for the delivery of aid and aid workers’ safety. 
Riippumattomuus ja puolueettomuus ovat perusedellytyksiä avun perille saamiselle ja avustustyöntekijöiden turvallisuudelle.
Finland stresses the UN’s central role in providing leadership and coordination with the aim of ensuring an effective and efficient international humanitarian system. 
Suomi korostaa YK:n johtavaa roolia humanitaarisen avun toimijana, tavoitteena tehokas ja hyvin koordinoitu kansainvälinen humanitaarisen avun järjestelmä.
Finland promotes this by supporting the UN reform of humanitarian assistance. 
Tätä Suomi edistää tukemalla YK:n humanitaarisen avun reformia.
Finland emphasises a clear division of labour between civilian and military actors and complies with the guidelines of the UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) for the use of military and civilian defence assets as support for humanitarian assistance. 
Suomi painottaa siviilija sotilastoimijoiden välistä selkeää työnjakoa ja noudattaa YK:n humanitaarisen avun koordinaatiotoimiston (UNOCHA) suuntaviivoja sotilaallisten voimavarojen käytöstä humanitaarisen avustustoiminnan tukena.
Finland strengthens the linking of relief to rehabilitation and development (LRRD)-approach, which means flexible and mutually supportive alignment of prevention, humanitarian assistance, peace-building, and reconstruction and development cooperation. 
Suomi vahvistaa jatkumo-lähestymistapaa, jolla tarkoitetaan ennaltaehkäisyn, humanitaarisen avun, rauhan- ja jälleenrakennuksen ja kehitysyhteistyön joustavaa ja toisiaan tukevaa yhteensovittamista.
The LRRD-approach in Finland’s development cooperation is implemented largely by multilateral cooperation and through civil society organisations. 
Jatkumoa Suomen kehitysyhteistyössä toteutetaan pitkälle monenkeskisen yhteistyön sekä kansalaisjärjestöjen toiminnan avulla.
Through these Finland supports countries recovering from major natural disasters and violent conflicts. 
Näiden kautta Suomi tukee mittavista luonnononnettomuuksista ja väkivaltaisista konflikteista toipuvia maita.
Finland promotes the implementation of the LRRD also by influencing the policy of multilateral organizations and developing flexible response mechanisms. 
Suomi edistää jatkumon toteutumista myös vaikuttamalla multijärjestöjen politiikkaan ja kehittämällä joustavia toimintamekanismeja.
To ensure the effectiveness of its humanitarian assistance, Finland allocates humanitarian funding to UN agencies, the Red Cross and Red Crescent movement, and to those Finnish civil society organisations that have been granted partnership status by the Directorate-General for Humanitarian Aid and Civil Protection (ECHO) of the European Commission. 
Taatakseen tuloksellisen toiminnan Suomi keskittää humanitaarisen rahoituksensa YK-järjestöille, Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikkeelle sekä Euroopan komission humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun pääosaston ECHO:n kumppanuusstatuksen saaneille suomalaisille kansalaisjärjestöille.
Funding must be flexible, timely and based on reliable needs assessments. 
Rahoituksen tulee olla joustavaa, oikea-aikaista ja perustua luotettaviin tarvearviointeihin.
Humanitarian assistance is financed from ODA funds, thus Finland’s humanitarian assistance focuses on the poorest countries. 
Humanitaarinen apu rahoitetaan kehitysyhteistyömäärärahoista, minkä vuoksi Suomen humanitaarisen avun painopiste on köyhimmissä maissa.
Finland also supports humanitarian de-mining operations through UN agencies and international and national civil society organisations. 
Suomi tukee myös humanitaarista miinatoimintaa YK-järjestöjen sekä kansainvälisten ja kotimaisten kansalaisjärjestöjen kautta.
Finland strengthens the international humanitarian architecture through proactive work in the governing bodies of the humanitarian agencies and in the EU. 
Suomi osallistuu kansainvälisen humanitaarisen avun järjestelmän vahvistamiseen ennakoivan ja aktiivisen johtokunta- ja EU-työskentelyn kautta.
Finland promotes the principles of good humanitarian donorship and harmonisation of donor practices. 
Suomi edistää hyvän humanitaarisen avun periaatteita ja avunantajien käytäntöjen yhdenmukaistamista.
Finland’s activities will be strengthened by updating its humanitarian assistance policy and by developing of funding guidelines. 
Suomen toimintaa vahvistetaan uudistamalla humanitaarisen avun linjaus ja laatimalla määrärahojen käyttöä koskeva ohjeistus.
This report outlines major trends and ruptures in the global economy over the next two decades ahead. 
Tämän raportin tarkoituksena on hahmottaa kansainvälisen talouden keskeisiä kehityskulkuja ja murroskohtia seuraavan kahden vuosikymmenen kuluessa.
The global economy is at an interesting juncture. 
Maailmantalous on hyvin mielenkiintoisessa kehitysvaiheessa.
Technological development and the ensuing processes of globalization have created unprecedented wealth around the world. 
Teknologinen kehitys ja sen mahdollistama globalisaatio ovat vaurastuttaneet ihmisiä ympäri maailmaa ennen näkemättömällä tavalla.
Technological development will continue to drive economic growth so long as societies provide adequate conditions and incentives for work and business. 
Talouskasvua ylläpitävä teknologinen kehitys tulee edelleen jatkumaan, kunhan yhteiskunnissa on riittävät edellytykset ja kannusteet sekä työnteolle että yrittämiselle.
However the growth of wealth will also lead to increasing variation in the rate of economic growth. 
Vaurauden lisääntymisen ohella talouden kasvuvauhdin vaihtelut tulevat kuitenkin kasvamaan.
This is because of the need for national economies and the global economy to adjust to the new challenges brought on by globalization. 
Tämä on seurausta sekä yksittäisten kansantalouksien että koko maailmantalouden sopeutumisesta globalisaation asettamiin uusiin haasteisiin.
These challenges have to do with the growth of income differentials resulting from technological development and globalization. 
Haasteet liittyvät ensinnäkin tuloerojen kasvuun, joka on seurausta teknologisesta kehityksestä ja globalisaatiosta.
Secondly, global economic integration has in recent decades outpaced the building of the institutions needed for global economic governance. 
Toisekseen talouksien globaali integraatio on edennyt viime vuosikymmeninä nopeammin kuin sen hallintaan tarvittavien instituutioiden rakentaminen.
The global economy and global problems would require global solutions, but these are very hard to find within the current institutional setting. 
Globaalitalous ja globaalit ongelmat tarvitsisivat globaaleja ratkaisuja, mutta nykyisillä instituutioilla niiden löytäminen on hyvin vaikeaa.
Failure to effectively address these challenges may lead to increased economic instability and eventually hamper economic growth. 
Mikäli näihin haasteisiin ei pystytä vastaaman, talouksien epävakauden lisääntyminen voi lopulta hidastaa talouskasvua.
Growing income differentials increase the risk of crises 
Tuloerojen kasvu lisää kriisien riskiä
The first red thread of this report is to discuss the challenges presented by globalization and technological development to the labour market. National economies are consequently exposed to increasing wage differentials and by the same token to increasing income differentials. 
Tämän raportin ensimmäinen punainen lanka on globalisaation ja teknologisen kehityksen luomat haasteet työmarkkinoille, mikä altistaa kansantaloudet palkkaerojen ja sitä kautta tuloerojen kasvulle.
Although global trade has generally helped to improve the position of low income earners in developing countries, globalization and technological change have combined to increase income differentials in both developing and developed countries (Jaumotte et al., 2008). 
Vaikka kansainvälinen kauppa on yleisesti parantanut kehittyvien maiden matalapalkkaisten työntekijöiden asemaa, ovat globalisaatio ja teknologian muutos yhdessä kasvattaneet tuloeroja sekä kehittyvissä että kehittyneissä maissa (Jaumotte ym., 2008).
Failure to curb the growth of income differentials by proper policy measures may lead to increasing economic crises and to a slowdown of economic growth. 
Mikäli tuloerojen kasvua ei oikeilla politiikkatoimilla pysytä hallitsemaan, voi niistä seurata sekä talouden lisääntyvä kriisiytyminen että talouskasvun hidastuminen.
However any effort to slow globalization or technological development in response to the growth of income differentials would have significant adverse effects. 
Globalisaation tai teknologisen kehityksen hidastaminen vastauksena tuloerojen kasvuun ei kuitenkaan ole mahdollista ilman merkittäviä haittavaikutuksia.
Our economic welfare today is based on the global economy. 
Nykyinen taloudellinen hyvinvointi perustuu globaalille taloudelle.
Globalization is a self-reinforcing phenomenon. 
Globalisaatio on itse itseään vahvistava ilmiö.
The growth of economic interdependencies is constantly driving up the costs of breaking away from globalization. 
Talouksien keskinäisriippuvuuden kasvu lisää jatkuvasti globalisaatiosta irrottautumisen kustannuksia.
Development of institutions has not kept up with the economy 
Instituutioiden kehitys ei ole pysynyt talouden vauhdissa
Globalization, almost by definition, increases the need for global coordination. 
Globalisaatiosta seuraa myös miltei määritelmällisesti globaalin koordinaation tarpeen kasvu.
Economic globalization has brought a growing need for global public goods. 
Talouden globalisaation myötä globaalien julkishyödykkeiden tarve on kasvanut.
With the growth of multinational corporations and economic interdependencies, many public goods that used to be produced by nation states, such as economic and financial market stability, can no longer be effectively produced at the national level (Kaul et al., 1999). 
Monikansallisten yritysten ja talouksien keskinäisriippuvuuden kasvaessa monia ennen kansallisvaltioiden tuottamia julkishyödykkeitä, kuten esimerkiksi talouden ja finanssimarkkinoiden vakautta, ei voida enää tuottaa tehokkaasti kansallisella tasolla (Kaul ym., 1999).
The second red thread of this report is to discuss the inadequate capacity of the international political architecture to meet the increasing demand for global public goods. 
Kansainvälisen poliittisen arkkitehtuurin riittämätön kyky tuottaa globaaleja julkishyödykkeitä kysynnän kasvua vastaavalla tavalla on toinen tämän raportin punaisista langoista.
The imbalances created by the inadequate supply of global public goods are a new phenomenon in the age of globalization. 
Globaalien julkishyödykkeiden riittämättömän tarjonnan aikaansaamat epätasapainotilat ovat uusi ilmiö globalisaation aikakaudella.
Unless global institutional structures are strengthened, it is possible we may see a permanent increase in economic crises. 
Jos globaaleja institutionaalisia rakenteita ei pystytä vahvistamaan, uhkana on talouden kriisien pysyvä lisääntyminen.
Success requires change 
Menestys edellyttää muutosta
Unfortunately in many cases it may be extremely difficult to obtain global solutions. 
Valitettavasti globaaleja ratkaisuja voi olla monessa tapauksessa hyvin vaikea saada aikaan.
For this reason many problems that inherently require a global solution have to be resolved at the economic area level. 
Tästä syystä monet lähtökohtaisesti globaalia ratkaisua edellyttävät ongelmat joudutaan lopulta kuitenkin ratkaisemaan talousalueiden tasolla.
This is why the success of the European Union and the euro is of paramount importance to Finland. 
Siksi myös Euroopan unionin ja euron menestys on Suomelle ensiarvoisen tärkeää.
However even at this level the growth of economic interdependencies has outpaced the development of institutions. 
Kuitenkin myös tällä tasolla talouksien keskinäisriippuvuuden kasvu on ollut nopeampaa kuin instituutioiden kehitys.
This is clearly seen in the current euro area crisis. 
Tämä näkyy selvästi euroalueen nykyisessä kriisissä.
A more efficient eurozone would require much closer integration and collaboration than is seen today. 
Toimiakseen euroalue tarvitsisi selvästi nykyistä pidemmälle vietyä yhteistoimintaa.
There are institutional challenges at the national level, too. 
Institutionaalisia haasteita on myös kansallisilla tasoilla.
It is imperative that emerging economies such as China and Russia have the capacity to change their economic structures so as to support the continued accumulation of wealth. 
Kehittyvien talouksien, kuten Kiinan ja Venäjän, täytyy pystyä muuttamaan taloutensa rakenteita, jotta niiden vaurastuminen voi jatkua.
The lack of economic and political freedoms is becoming an ever greater problem with continued economic development. 
Taloudellisten ja poliittisten vapauksien puute tulee koko ajan suuremmaksi ongelmaksi talouden kehittyessä.
In advanced economies, too, it is crucial for institutions to constantly reinvent themselves. 
Myös kehittyneissä talouksissa instituutioiden täytyy pystyä uudistumaan jatkuvasti.