natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to Consumer Survey measurements of consumer confidence, the timing for buying consumer durables is considered exceptionally poor. 
Kuluttajien luottamusta mittaavan kuluttajabarometrin mukaan ajankohdan edullisuus kestokulutushyödykkeiden hankinnalle koetaan poikkeuksellisen huonoksi.
Apart from low confidence, demand for consumer durables is depressed by the fact that during the first quarter of 2012, car sales were stronger than normal as consumers anticipated the revision of car tax rules in April 2012. 
Kestokulutushyödykkeiden kysyntää supistaa tänä vuonna heikon luottamuksen lisäksi se, että viime vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana autojen myynti oli tavanomaista vahvempaa kuluttajien varautuessa huhtikuussa 2012 voimaantulleeseen autoveron muutokseen.
The employment situation began to deteriorate last year and the same trend is expected to continue in 2013. 
Työllisyystilanne alkoi heikentyä jo viime vuoden aikana ja kehityksen odotetaan jatkuvan tänä vuonna samansuuntaisena.
Households tend to become more cautious in periods of increasing unemployment. 
Työttömyyden nousun myötä kotitalouksien varovaisuus lisääntyy.
In recent months this sense of growing unease has also been reflected in household debt trends. 
Kotitalouksien odotusten heikkenemisestä on näkynyt merkkejä viime kuukausina myös velkaantumiskehityksessä.
Low interest rates have fuelled an increase in borrowing, but during the past spring the growth of household debt has shown signs of slowing. 
Alhainen korkotaso on vauhdittanut velkaantumista, mutta kuluneen kevään aikana kotitalouksien velan kasvu on osoittanut hidastumisen merkkejä.
In April household debt increased by 3.8% over the previous year, 
Huhtikuussa kotitalouksien velka lisääntyi 3,8 % vuodentakaiseen verrattuna.
when the rate of debt growth was slower than at any point in the 2000s. 
Velan kasvu oli tuolloin hitaampaa kuin kertaakaan aiemmin 2000-luvulla.
The decrease in the number of employed persons and the tax hikes put in place mean that real disposable household income will remain unchanged from last year. 
Työllisten lukumäärän vähenemisen ja verotusta kiristävien toimenpiteiden myötä kotitalouksien käytettävissä olevat reaalitulot pysyvät viimevuotisella tasollaan.
Income tax scales will not be adjusted for inflation either this year or next, and consumer prices will furthermore be driven by increases to indirect taxes. 
Tänä ja ensi vuonna valtion tuloveroasteikkoon ei tehdä inflaatiotarkistuksia ja lisäksi välillisten verojen kiristäminen vauhdittaa kuluttajahintojen nousua.
It is anticipated that consumer demand will fall slightly towards the end of the current year. 
Kulutuskysynnän arvioidaan heikkenevän hienoisesti kuluvan vuoden loppua kohden.
In addition the replacement of the television licence fee by the YLE tax from the beginning of this year will have the effect of decreasing private consumption and increasing public consumption by the equivalent amount. 
Lisäksi kuluvan vuoden alusta lukien toteutettu tv-lupamaksun korvaaminen YLEverolla pienentää yksityistä kulutusta ja lisää vastaavalla määrällä julkista kulutusta.
In annual terms private consumption growth will slow to 0.3% this year. 
Vuositasolla yksityisen kulutuksen kasvu hidastuu tänä vuonna 0,3 prosenttiin.
In 2014 it is expected that the improving employment situation will contribute to stronger consumer expectations, with consumption growth accelerating to 0.8%. 
Ensi vuonna kuluttajien odotusten oletetaan kohenevan työllisyystilanteen paranemisen myötä, mikä näkyy kulutuksen kasvun nopeutumisena 0,8 prosenttiin.
The sharpest growth will be recorded for cars and other durable goods. 
Voimakkaimmin kasvaa kestokulutushyödykkeiden kuten autojen kysyntä.
Real household income will continue to remain flat, and the savings rate will continue to fall. 
Kotitalouksien reaalitulot eivät edelleenkään lisäänny ja säästämisasteen arvioidaan jatkavan laskuaan.
Investment outlook weak – improvement not expected until 2015 
Investointikuva heikko – parempaa vasta vuonna 2015
The investment environment and actual investment in early 2013 have been weaker than projected. 
Investointiympäristö ja toteutuneet investoinnit ovat olleet alkuvuonna ennustettua heikommat.
The sharpest fall was recorded for investment in commercial facilities, down by almost 15% from last year. 
Eniten supistuivat toimitilainvestoinnit, lähes 15 prosenttia vuodentakaisesta.
The increasing number of housing starts was reflected in a slight upturn in housing investments. One contributing factor was the increase in capital transfer tax on shares in housing companies from the beginning of March. 
Asuntoaloitusten nousu näkyi pienenä asuntoinvestointien kasvuna, johon vaikutti mm. asunto-osakkeiden varainsiirtoveron korotuksen voimaantulo maaliskuun alussa.
A temporary increase was also recorded for investment in machinery, equipment and transport equipment, which was boosted by the launch of one single cruise liner. 
Toinen tilapäinen kasvu oli kone-, laiteja kuljetusvälineinvestoinneissa, jossa tasoa nosti yksittäisen risteilyaluksen käyttöönotto.
Imports of machinery, equipment and transport equipment have clearly decreased in the early part of the year, and therefore the investment forecast might be revised downwards even more. 
Koneiden, laitteiden ja kuljetusvälineiden tuonti on vähentynyt selvästi alkuvuonna, siksi jopa suurempikin pudotus investointiennusteessa olisi mahdollinen.
The downturn in civil engineering investment, in other, more intangible investments, and in business production and manufacturing also suggest a dwindling of demand. 
Kysynnän vähenemistä indikoivat myös maaja vesirakennusinvestointien, muiden, aineettomampien, investointien supistuminen ja yritysten tuotannon väheneminen.
Investment will continue to fall slightly during the current year and will only turn around in early 2014. 
Investoinnit laskevat kuluvana vuonna vielä hieman ja käänne parempaan tulee vasta ensi vuoden alkupuolella.
Even then the growth figures will remain modest as sluggish economic growth will not generate investment. 
Silloinkin kasvuluvut jäävät vaatimattomiksi, sillä heikko talouskasvu ei generoi investointeja.
Furthermore, monetary policy stimulus is less effective than five years ago when the financial crisis first broke, because banks have increased their margins in anticipation of tighter solvency rules. 
Myöskään rahapolitiikan elvytys ei ole nyt yhtä tehokasta kuin viisi vuotta sitten, finanssikriisin alkaessa, koska pankit ovat nostaneet marginaalejaan varautuessaan kireämpiin vakavaraisuusehtoihin.
All investment items are expected to recover slowly in 2014. Only housing renovation is expected to grow steadily at around 3% throughout the outlook period. 
Kaikkien investointierien ennustetaan toipuvan hitaasti v. 2014. Vain asuntojen korjaamisen arvioidaan kehittyvät melko tasaista 3 %:n vauhtia koko ennusteperiodin ajan.
New housing investment is showing stronger growth in the metropolitan Helsinki region, but elsewhere in the country the number new housing completions is already giving some cause for concern. 
Uusien asuntojen investoinnit kehittyvät paremmin pääkaupunkiseudulla, kun taas muualla maassa uusien myynnissä olevien asuntojen määrän kasvu on jo jonkinmoinen ongelma.
Plans are in place for the launch of major construction projects, but they will not be rolled out until the outlook improves. 
Suunnitelmia suurien rakennushankkeiden toteuttamiseksi on olemassa, mutta niiden käynnistäminen edellyttää näkymien kohenemista.
The prospects for civil engineering are depressed above all by dwindling central government and local government investment. 
Maa- ja vesirakentamisen kehitystä painaa ennen muuta valtion ja kuntien laskevat investoinnit.
Overall, then, investment in 2014 will come in at a slightly lower level than this year. 
Investoinnit jäävät kokonaisuudessaan siten vuositasolla vielä hieman tätä vuotta matalammiksi.
The ratio of private investment to GDP will drop to around 16% – 
Yksityisten investointien osuus kansantaloudesta laskee jo noin 16 prosenttiin.
a worrying development from the point of view of the economy’s output potential. 
Tämä on huolestuttavaa talouden tuotantopotentiaalin kannalta.
In 2015, the strongest year over the outlook period, private investment will increase by around 3.5%, the fastest rate seen in the past six year, but still slower than in the 2000s on average. 
Ennusteen parhaana vuonna 2015 yksityiset investoinnit kasvavat noin 3,5 prosenttia, eli nopeammin kuin kuuden viime vuoden aikana, mutta hitaammin kuin 2000-luvulla keskimäärin.
The investment to GDP ratio will come in at just under 19%. 
Koko kansantalouden investointiaste jää siten hieman alle 19 prosenttiin.
The fastest growth will be recorded for investment in machinery, equipment and transport equipment, while civil engineering investment will remain subdued. 
Nopeimmin kasvavat kone-, laite- ja kuljetusvälineinvestoinnit, kun taas maa- ja vesirakennusinvestoinnit ovat edelleen alamaissa.
Output growth hampered by lack of demand and economic restructuring 
Kysynnän puute ja talouden rakennemuutos hidastavat tuotannon kasvua
Output in the national economy is in recession. 
Kansantalouden tuotanto on taantumassa.
National value added has been falling continuously for a full year now. 
Koko talouden arvonlisäys on supistunut yhtäjaksoisesti jo vuoden ajan.
The fall has been sharpest in secondary production, i.e. industry and construction. 
Jyrkintä lasku on ollut jalostustoimialoilla eli teollisuudessa ja rakentamisessa.
In the first quarter industrial output declined by 5% and construction by 6% compared to 2012. 
Teollisuuden tuotannon taso laski ensimmäisellä vuosineljänneksellä 5 % ja rakentamisen 6 % vuodentakaisesta.
In the past six months only a few service branches have posted growth, most notably real estate activities, information and communication, and financial and insurance activities. 
Viimeisen puolen vuoden aikana kasvua on ollut vain muutamalla palvelutoimialalla, merkittävimmin kiinteistöalalla, informaatio- ja viestintätoiminnassa sekä rahoitus- ja vakuutusalalla.
In agriculture and forestry, too, value added has been growing since autumn 2012. 
Myös maa- ja metsätalouden arvonlisäys on kasvanut viime vuoden syksystä lähtien.
In January–March output in the national economy declined by 0.6% from the previous quarter and by 1.8% year-on- year. 
Tammi-maaliskuussa tänä vuonna kansantalouden tuotanto supistui 0,6 % edellisestä vuosineljänneksestä ja 1,8 % vuodentakaisesta.
The short-term outlook is just as bleak. 
Lähiaikojen tuotantonäkymät ovat yhä vaisuja.
In the euro area, Finland’s main export market, the recession looks set to persist and the focus of international trade is shifting towards exchange between developing economies. 
Päämarkkinoilla euroalueella taantuma pitenee ja kansainvälisen kaupan kasvun painopiste siirtyy kehittyvien talouksien väliseen kauppaan.
At home, more and more businesses are reporting that the biggest obstacle to output growth is the scarcity of demand. 
Kotimaassa aiempaa suurempi osa yrityksistä ilmoittaa suurimmaksi tuotantonsa kasvun esteeksi kysynnän puutteen.
Ongoing restructuring programmes in rival countries present a further challenge, as lower wages are helping to push down production costs compared to Finnish producers. 
Lisähaasteita tuovat kilpailijamaissa toteutettavat rakenteelliset uudistukset, jotka palkkojen osalta laskevat niiden tuotantokustannuksia suhteessa suomalaisiin tuottajiin.
It is predicted that the economy will turn around by the end of the year. 
Suhdannekäänteen ennustetaan tulevan tänä vuonna.
Business tendency surveys indicate that industry expects to see an increase in output during the summer. 
Teollisuudessa yritykset odottavat suhdannetiedustelun mukaan tuotannon kääntyvän kasvuun kesän aikana.
Immediate growth prospects are most positive in the forestry and chemical industry as well as in the construction products industry. 
Positiivisimmin lähiaikojen kasvunäkymiin suhtaudutaan metsäja kemianteollisuudessa sekä rakennustuoteteollisuudessa.
Forest industry expectations are buoyed by the increase in new orders early in the year. 
Metsäteollisuuden odotuksia nostavat saadut uudet tilaukset, jotka lisääntyivät alkuvuonna.
The chemical industry is hampered less than other branches by lack of demand, and the industry is also largely affected by capacity constraints. 
Kemianteollisuudessa kysynnän puute on suhteellisesti pienin ongelma teollisuuden sisällä ja alaa vaivaavat yhtä suurelta osin myös kapasiteettirajoitteet.
In the metal industry, by contrast, a growing number of companies are struggling with weak demand, and the value of new orders taken fell by over 10% in the early part of the year. 
Sen sijaan metalliteollisuudessa heikko kysyntä vaivaa aiempaa suurempaa joukkoa yrityksiä ja uusien tilausten arvo laski alkuvuonna runsaat 10 %.
Industrial output is also dampened by continued restructuring in the forest industry, with ongoing programmes to increase production capacity in growing market areas. 
Teollisuustuotantoa vaimentaa myös metsäteollisuuden pitempään jatkunut rakennemuutos, jossa tuotantokapasiteettia on lisätty kasvavilla markkina-alueilla.
A similar redistribution of production is ongoing in the electronics industry. 
Elektroniikkateollisuudessa on käynnissä vastaavanlainen tuotannon uudelleenjako.
Industrial output will continue to fall in 2013 for the second year running, coming in at around 4½% lower than last year. 
Teollisuustuotannon lasku jatkuu tänä vuonna toista vuotta peräkkäin ja tuotannon taso jää noin 4½ % viime vuotta pienemmäksi.
However next year output will return to growth of a couple per cent on the back of strengthening international demand, further accelerating to 3% in 2015. 
Kansainvälisen kysynnän kohentuminen kääntää teollisuuden tuotannon kuitenkin ensi vuonna parin prosentin kasvuun, joka nopeutuu kolmeen prosenttiin v. 2015.
The construction industry, and other than housing construction in particular, is also hampered by sluggish demand. 
Myös rakennusalaa vaivaa kysynnän vähäisyys, varsinkin muussa kuin asuinrakentamisessa.
Value added in construction fell by 1.5% from the last quarter of 2012 and by 6% from last year. 
Rakentamisen arvonlisäys supistui alkuvuonna 1,5 % edellisestä vuosineljänneksestä ja runsaat 6 % edellisestä vuodesta.
In early 2013 the number of planning permissions granted was down 3% from the figure last year, and building companies expect to see the cyclical outlook deteriorate even further. 
Rakennuslupia on myönnetty alkuvuonna 3 % vähemmän kuin vuosi sitten ja rakennusyritykset odottavat edelleen suhdannenäkymien heikentyvän.
In other words the recession is set to continue in the construction industry in 2013, with output projected to fall by some 4%. 
Rakennusalan taantuma jatkuu siis tänä vuonna ja tuotanto supistuu noin neljä prosenttia.
In 2014 this decline will almost bottom out, but the industry will not return to growth until 2015. With new building production on the decline, renovation will maintain the impetus of activity in the industry. 
Ensi vuonna laskuvauhti jo lähes pysähtyy ja kasvuun ala päässee vasta v. 2015. Korjausrakentaminen ylläpitää alan toimeliaisuutta, sillä uudisrakentaminen supistuu.
Service production is the only main sector of the economy that is not in recession. 
Päätoimialoista palvelutuotanto on ainoa, joka ei ole vaipunut taantumaan.
However even services will continue on a downward cyclical path, and the lack of demand will continue to deepen with the absence of orders from either industry or building construction and with retail and wholesale volumes declining. 
Palveluidenkin suhdannetilanne kuitenkin heikkenee edelleen ja kysynnänpuute lisääntyy, kun teollisuudesta tai rakennusalalta ei tule tilauksia ja kaupan myynti laskee.
Service production can avoid falling into recession if industry output returns to a growth track this year. 
Palvelutuotannolla on edellytykset välttää taantuma, mikäli teollisuuden tuotanto pääsee kasvu-uralle tänä vuonna.
In this case services will come in at the same level as last year and show growth of 1% in 2014 and 1½% in 2015. 
Silloin palvelut jäävät keskimäärin viime vuoden tasolle ja lisääntyvät prosentin ensi ja puolitoista prosenttia seuraavana vuonna.
The cyclical outlook is the strongest in information and communication services. 
Parhaat suhdannenäkymät on tieto- ja viestintäpalveluissa.
Employment, prices and wages 
Työllisyys, hinnat ja palkat
Employment situation continues to deteriorate 
Työllisyystilanteen heikkeneminen jatkuu
The employment situation has deteriorated quite rapidly in early 2013. 
Työllisyystilanne on heikentynyt melko nopeasti kuluvan vuoden alkupuolella.
The number of persons employed in January–April 2013 was almost one per cent down on the figure for the corresponding period last year, and the number of hours worked decreased even more. 
Työllisten määrä oli v. 2013 tammi-huhtikuussa miltei prosentin verran pienempi kuin edellisen vuoden vastaavana ajanjaksona ja tehdyt työtunnit supistuivat vielä enemmän.
The growth of unemployment that started after last summer continued to accelerate in the early part of this year, and the average unemployment rate in January–April was more than half a percentage point higher than in early 2012. 
Viime vuoden kesän jälkeen alkanut työttömyyden kasvu kiihtyi alkuvuonna ja työttömyysaste oli tammi-huhtikuussa keskimäärin reilu puoli prosenttiyksikköä korkeampi kuin viime vuoden alkupuolella.
The employment forecast is based on the assumption that output growth will resume in the latter half of the current year. 
Työllisyysennuste perustuu oletukseen tuotannon kasvun käynnistymisestä kuluvan vuoden jälkimmäisellä puoliskolla.
However the resumption of growth will not immediately be reflected in improving employment, which will continue to deteriorate for some time and eventually settle at a much lower level than last year. 
Kasvun käynnistyminen ei kuitenkaan välittömästi paranna työllisyyttä, joka jatkaa heikkenemistään vielä jonkin aikaa ja tasaantuu sitten viime vuotta selkeästi matalammalle tasolle.
One factor helping to curb the growth of unemployment is the increasing number of ageing workers who are gradually retiring under the pension system. 
Työttömyyden kasvua puskuroi jonkin verran ikääntyvien työttömien siirtyminen vähitellen eläkejärjestelmän piiriin.
On the other hand the labour force, the denominator used in the measurement of the unemployment rate, will slowly begin to shrink over the outlook period as a result of population ageing. 
Toisaalta työttömyysasteen nimittäjä eli työvoima alkaa ennusteajanjaksolla ikääntymisen seurauksena lievästi supistua.
During the current year the number of persons employed will fall by 0.7% and the unemployment rate will edge up to 8.3%, well above the Government’s target of 5%. 
Kuluvana vuonna työllisten määrä vähenee 0,7 % ja työttömyysaste kohoaa 8,3 %:iin, eli selvästi suuremmaksi kuin hallituksen tavoite 5 prosentin työttömyysasteesta.
The employment growth prospects remain rather muted for 2014, with the positive employment effects of economic growth eroded by persistent labour market mismatch problems. 
Työllisyyden kasvunäkymät ovat vielä ensi vuonna vaimeahkot, sillä työmarkkinoiden yhteensopivuusongelmat heikentävät talouskasvun työllistävyyttä.
Furthermore, it is assumed that industrial companies in particular will seek to pursue growth chiefly through improved productivity, an area where performance has been exceptionally poor in recent years. 
Lisäksi yritysten oletetaan, etenkin teollisuudessa, pyrkivän hakemaan kasvua ensisijaisesti tuottavuuden kautta, sillä tuottavuuskehitys on ollut viime vuosina poikkeuksellisen huonoa.
It is expected that the positive effects from the revival of economic activity will only begin to filter through to the labour market to an increasing extent in 2015. 
Vasta vuonna 2015 taloudellisen aktiviteetin vilkastumisen ennakoidaan heijastuvan enenevässä määrin myös työmarkkinoille.
The employment rate (15–64 years) will fall only slightly in 2013 and will rise over the next two years. 
Työllisyysaste (15-64 v.) heikkenee vain hieman kuluvana vuonna ja kohoaa seuraavana kahtena vuotena.
The shrinking of the labour force will be reflected in a marked improvement in the employment rate in 2014 and 2015, even though the number of persons employed will rise only marginally. 
Työvoiman supistuminen näkyy ennusteperiodilla siinä, että työllisyysaste paranee selvästi vuosina 2014 ja 2015, vaikka työllisten määrä lisääntyy vain vähän.
The employment rate will increase to 69.6% in 2015. 
Työllisyysaste nousee vuonna 2015 69,6 %:iin.
The employment projection is based on the assumption that there will be no essential change in the interaction between output and employment. 
Työllisyysennusteessa on oletettu, ettei tuotannon ja työllisyyden välisessä vuorovaikutuksessa tapahdu olennaista muutosta.
In recent years favourable employment trends have tended to follow the economic cycle. 
Viime vuosina sille on ollut ominaista työllisyyden myönteinen kehitys suhdannetilanteeseen nähden.
If businesses move increasingly to improve their productivity through redundancies in a situation of continued sluggish production growth, this might constitute a downside risk to the scenario outlined above. 
Tilanne, jossa tuotannon kasvun jatkuessa hyvin vaisuna yritykset alkaisivatkin parantaa kannattavuuttaan enenevässä määrin irtisanomisten kautta, voisi muodostaa negatiivisen riskin yllä kuvatulle kehitykselle.
Rise in consumer prices slower than expected 
K uluttajahintojen nousu odotettua hitaampaa
With the performance of the global economy falling short of expectations and the economic situation at home also gloomier than anticipated, consumer prices in Finland have slowed more sharply than expected. 
Kansainvälisen talouden odotettua heikompi kehitys sekä ennakoitua synkempi kotimainen taloustilanne on johtanut siihen, että kuluttajahintojen nousu on Suomessa hidastunut alkuvuoden aikana ennakoitua enemmän.
The inflation forecast for the current year, as based on the national inflation index, has been revised downwards: 
Kuluvan vuoden inflaatioennustetta kansallisella indeksillä mitattuna on tässä ennusteessa korjattu alaspäin.
the present forecast is that consumer prices will edge up by an average of 1.7% from last year. 
Ennuste on, että kuluttajahinnat kohoavat keskimäärin noin 1,7 % prosenttia edellisestä vuodesta.
The sluggish economic development is reflected in the price index via cheaper energy commodities and lowered interest rates on housing and consumer loans, for instance. 
Vaimea talouskehitys on välittynyt hintaindeksiin muun muassa energiahyödykkeiden halpenemisen kautta sekä toisaalta asuntolainojen ja kulutusluottojen korkojen laskun myötä.
It seems that the increase in VAT rates from the beginning of the year has not yet been fully passed through to consumer prices. 
Arvonlisäverokantojen nosto vuoden vaihteessa näyttää välittyneen kuluttajahintoihin vasta vain osittain.
Earlier it was forecast that higher indirect taxes would push up this year’s inflation rate by some 0.6 percentage points. 
Aiempi arvio oli, että välillisen verotuksen kiristyminen aiheuttaa noin 0,6 prosenttiyksikön nousupaineen kuluvan vuoden inflaatioon.
Now, it seems that this hard to estimate effect will be smaller than expected during the current year. 
Nyt näyttää siltä, että vaikutus, jota on vaikea ylipäänsä arvioida, jäänee odotuksia pienemmäksi kuluvan vuoden aikana.
One sign pointing in this direction is that during the early part of the year, business operating surplus has shown a downward tendency in the national accounts. 
Tähän viittaa esimerkiksi alkuvuonna heikentynyt yritysten toimintaylijäämä kansantalouden tilinpidossa.
Not only the current economic cycle but also intense competition in mobile communication services has contributed to slow inflation in the first part of 2013. 
Taloussuhdanteen aiheuttaman inflaation hidastumisen ohella myös kireä kilpailutilanne matkaviestinpalveluissa on hidastanut inflaatiota alkuvuoden aikana.