natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Produce 1-3 authority services in the multi-service model environment. 
Tuotetaan 1-3 viranomaispalvelua monipalvelumalliympäristössä
Define and implement service level requirements and legislative reforms that may be required by the platform and services. 
Määritetään ja toteutetaan alustalle ja palveluille mahdollisesti tarvittavat palvelutasovaatimukset ja lainsäädännön muutostarpeet
MinTC, TraFi , research institutes, corporate sector 
LVM, Trafi , tutkimuslaitokset, yrityssektori
Logistics is vital for business competitiveness. 
Logistiikan merkitys yritysten kilpailukyvylle on erittäin suuri.
More than ten per cent of corporate turnover is spent on logistics, and 43 per cent of the competitiveness of large commercial companies and 35 per cent of that of manufacturing companies is due to logistics (Finland State of Logistics 2012, MinTC Publications 25/2012). 
Kun logistiikkakustannukset ovat yli kymmenen prosenttia yritysten liikevaihdosta ja kun suurilla kaupan alan yrityksillä keskimäärin 43 % ja teollisuusyrityksillä 35 % kilpailukyvystä tulee logistiikasta (Logistiikkaselvitys 2012, LVM julkaisuja 11/2012),
It is therefore vital to ensure the constant improvement of logistical efficiency both absolutely and in relation to our main international competitors. 
on ensiarvoisen tärkeää varmistaa logistisen tehokkuuden jatkuva kehittyminen sekä absoluuttisesti että myös suhteessa tärkeimpiin kilpailijamaihin.
A significant part of Finland’s logistics capability consists of seamless domestic and international delivery chains. 
Merkittävä osa Suomen logistisesta suorituskyvystä muodostuu saumattomista kansallisista ja kansainvälisistä toimitusketjuista.
Data transfer, electronic operating practices, and the compatibility and fluency of procedures are important issues for both businesses and the authorities. 
Tiedonsiirto ja sähköiset toimintatavat sekä menettelyjen yhteentoimivuus ja sujuvuus ovat tärkeitä sekä yrityksille että viranomaisille.
In order to increase logistical competitiveness, the primary objective of intelligent logistics is to carry on the development and introduction of electronic documents and operating models so that all paperwork associated with the delivery chain can be processed electronically and all members of the delivery chain use electronic documentation. 
Logistisen kilpailukyvyn edistämiseksi ”älylogistiikan” keskeinen tavoite on jatkaa sähköisten asiakirjojen ja toimintamallien kehittämistä ja käyttöönottoa siten, että kaikki toimitusketjuun liittyvät asiakirjat saadaan sähköiseen muotoon ja kaikki kuljetusketjun osapuolet ottavat ne käyttöönsä.
The long-term goal is to digitise logistics. 
Pitkän aikavälin tavoitteena on logistiikan digitalisoiminen.
Individual items will have fixed electronic identifiers (e.g. 
Tällöin yksittäisillä tavaroilla on kiinteä sähköinen tunniste (esim.
RFID - Radio-frequency identification, SSCC - Serial Shipping Container Code), which will allow orders and even individual packages to be tracked and tracking services to be developed. 
RFID - Radio Frequency IDentification, SSCC - Serial Shipping Container Code), jotka mahdollistavat tilausten ja jopa yksittäisten kollien reaaliaikaisen seurannan ja siihen liittyvien erilaisten palvelujen kehittämisen.
A national Single Window system capable of processing multimodal electronic data should be created to develop and increase the efficiency of import and export tracking and services. 
Viennin ja tuonnin seurannan ja palvelujen kehittämiseen ja tehostamiseen tulee luoda kansallinen Single Window -järjestelmä, jossa voidaan käsitellä sähköisiä tietoja kaikkien kuljetusmuotojen osalta.
The objectives coincide with those defined by the EU, which are to be realised in the eFreight Project as part of the EU’s 7th Framework Programme. 
Nämä tavoitteet ovat hyvin linjassa EU:n tavoitteiden kanssa, joita viedään käytäntöön EU:n seitsemännen puiteohjelman eFreight -projektissa.
There has been a determined effort to develop electronic operating procedures in cross-border logistics chains within the EU. 
Sähköisiä toimintatapoja on kehitetty määrätietoisesti rajat ylittävissä logistiikkaketjuissa EU:n sisällä.
Several bilateral projects have also been carried out to increase the efficiency of border crossings between Finland and Russia. Now that Russia has joined the WTO, the results of these projects can be utilised in other European countries. 
Lisäksi Suomen ja Venäjän välillä rajan ylityksen tehostamiseksi on toteutettu lukuisia kahdenvälisiä hankkeita, joiden laajempi eurooppalainen hyödyntäminen tulee mahdolliseksi Venäjän WTO-jäsenyyden myötä.
Electronic operating models for goods transport 
Kuljetusten sähköiset toimintamallit
Electronic logistics procedures are a prerequisite of flawless, high-quality and cost-effective transport operations. 
Logistiikan sähköiset toimintatavat ovat edellytys virheettömälle, laadukkaalle ja kustannustehokkaalle kuljetustoiminnalle.
At the moment, Finnish stakeholders have enough expertise, materials and services to introduce electronic logistics procedures in companies of various sizes. 
Suomessa on tällä hetkellä saatavissa riittävästi tietoa, materiaaleja ja palveluja sähköisen toimintatavan käyttöönottamiseksi kaikenkokoisissa logistiikkapalveluja käyttävissä yrityksissä.
Standardised electronic transport information will help all members of the logistics chain to carry out their duties. 
Standardinmukaiset sähköiset kuljetustiedot auttavat kaikkia osapuolia toteuttamaan osuutensa logistiikkaketjussa.
This will ensure a high level of service for customers and operational predictability for transport companies, and will also make possible a range of added value services. 
Tämä takaa asiakkaille hyvän palvelutason ja ennakoitavuutta kuljetusyritysten toiminnalle sekä mahdollistaa monet lisäarvopalvelut.
A concrete example of electronic operating procedures is the use of electronic messages in domestic and international goods transport. 
Sähköisten toimintatapojen käyttö konkretisoituu sähköisinä sanomina niin kotimaan kuin ulkomaan kuljetuksissakin.
The aim is to fully automate data transfer within the transport chain. 
Tavoitteena on toimitusketjun tiedonsiirron täysi automatisointi.
The introduction of electronic procedures is largely dependent on the active participation of transport operators and their customers. 
Sähköisten toimintatapojen käyttöönotto on pitkälti kiinni sekä kuljetus- että asiakasyrityksien omasta aktiivisuudesta.
The challenge is to make them realise the benefits of electronic procedures and be a part of the electronic logistics chain. 
Haasteena on saada osapuolet tunnistamaan sähköisten käytäntöjen hyödyt ja toimimaan osana sähköistä logistiikkaketjua.
Intelligent maritime and port services 
Merenkulun ja satamien älypalvelut
Under the EU Directive on reporting formalities (2010/65/EU), the use of the Single Window concept to collect vessel report information will be mandatory from 1 June 2015 onwards. 
EU:n ilmoitusmuodollisuusdirektiivin (2010/65/EU) mukaan Single Window -konseptin käyttöönotto alusilmoitustietojen keruussa tulee pakolliseksi 1.6.2015 alkaen.
Finland’s PortNet system will have to be updated to support the Single Window concept. 
Suomessa tehtävään käytetään PortNet-järjestelmää, jonka kehittäminen kohti kansallista Single Window -ratkaisua vaatii sanomien päivityksen.
Messages and interfaces will also have to be standardised to make PortNet compatible with the Port Community Systems (PCS) used at some ports. 
PortNetin kehittäminen yhteentoimivaksi satamien Port Community System -järjestelmien (PCS) kanssa edellyttää jatkossa myös sanomien ja rajapintojen standardointia.
The Tanker Safety system has successfully been used to electronically transmit vessel route plans directly to the maritime traffic centre. 
Tankkeriturva-järjestelmän käytöstä on saatu hyviä kokemuksia alusten reittisuunnitelmien lähettämisessä sähköisesti suoraan meriliikennekeskukseen.
The Finnish Transport Agency intends to expand the system. 
Liikennevirasto pyrkii laajentamaan järjestelmän kattavuutta.
Finland is participating in an EU project to develop a Common Information Sharing Environment (CISE) for maritime transport for EU and EEA Member States. 
Suomi osallistuu EU-hankkeeseen, jossa kehitetään meriliikenteen tietojenvaihto-ympäristöä (CISE) yhdessä EU- ja ETA-maiden kanssa.
It will use standardised interfaces to integrate all existing surveillance systems and networks, 
Se tulee yhdistämään standardoitujen rajapintojen avulla olemassa olevat valvontajärjestelmät ja -verkostot.
thus providing the authorities with all the information they need for maritime surveillance. 
CISEn avulla viranomaisten merivalvontatiedot täydentävät toisiaan.
Intelligent customs services 
Tullin älypalvelut
Finland uses advanced electronic customs systems 
Sähköiset tullausjärjestelmät ovat Suomessa kehittyneellä tasolla.
for transit (NCTS), export (ELEX) and import (ITU) declarations, for declarations for goods entering and leaving the EU (AREX), and for AEO applications. 
Tulli tarjoaa sähköistä palvelua passituksissa (NCTS), viennissä (ELEX), tuonnissa (ITU) ja yhteisöön saapumiseen ja poistumiseen liittyvissä ilmoitusmenettelyissä (AREX) sekä mahdollisuuden hakea AEO-yhteisölupaa.
At the EU level, the aim is that by the end of the decade the entire customs environment should operate electronically. 
EU-tason tavoitteena on, että tulliympäristö toimii vuosikymmenen loppuun mennessä kokonaan sähköisesti.
Intelligent aviation services 
Ilmailun älypalvelut
In Finland, the aim is to apply the eFreight model to aviation services in accordance with the guidelines set by the International Air Transport Association (IATA). 
Suomessa lentokuljetuksiin liittyvien älypalvelujen osalta keskitytään kansainvälisen ilmakuljetusjärjestö IATA:n linjauksiin eFreight-mallin soveltamisesta ilmailussa.
It must be ensured that all air carriers operating in Finland can implement the eFreight model. 
Keskeistä on varmistaa kansallisesti, että kotimaassa toimivilla yrityksillä on kyvykkyys ottaa eFreight-malli käyttöön.
Table 15. Intelligent logistics projects 
Taulukko 15. Älykkään logistiikan osahankkeet
Promote the implementation of electronic operating procedures and find a way to encourage small transport operators to use electronic solutions. 
Edistetään kehitettyjen ja suunniteltujen sähköisten toimintatapojen jalkauttamista ja etsitään ratkaisut pienten kuljetusyritysten saamiseksi mukaan sähköisten toimintamallien käyttöön.
The aim is to increase the use of electronic transport documents at least to the level of the other Nordic countries. 
Tavoitteena on sähköisten kuljetusdokumenttien käyttöasteen nostaminen vähintään muiden Pohjoismaiden tasolle.
Corporate sector, MinTC 
Yrityssektori, LVM
Draft missing electronic messages using the EDIFACT and XML formats (UBL). This will expand electronic procedures to cover the entire delivery chain, ensure that the messages are useable with all modes of transport, and make recommendations for intermodal data transfers. 
Laaditaan puuttuvat sähköiset sanomat EDIFACT- ja XML-esitystavoille (UBL) sähköisen toimintatavan ulottamiseksi kattamaan koko toimitusketju, varmistaen sanomien käyttökelpoisuus kaikissa kuljetusmuodoissa sekä määritellään suosituksia eri kuljetusmuotojen väliselle tiedonsiirrolle.
Update PortNet messages to use the XML format to prepare for the implementation of the Single Window concept. 
PortNet-järjestelmän sanomien päivitys XML-muotoon Single Window -kehitystä varten.
Corporate sector, MinTC, FTA 
Yrityssektori, LVM, Liikennevirasto
Advance the interoperability of delivery address and location data systems so that they will better support electronic transport procedures and operating models. 
Kehitetään toimitusosoite- ja paikkatietojärjestelmien yhteentoimivuutta siten, että ne palvelevat paremmin kuljetusten sähköistä asiointia ja toimintamalleja.
Implement a national multimodal Single Window system based e.g. on 
Toteutetaan kansallinen multimodaalinen Single Window -järjestelmä esim.
the EU’s Next Generation National SW guidelines and use of the PortNet system. 
EU:n Next Generation National SW -suuntaviivojen ja PortNet-järjestelmän kokemusten pohjalta.
Fully automate data transfer within the logistics chain and have transported goods ”communicating” with the systems. 
Toteutetaan logistiikkaketjun tiedonsiirron täysi automatisointi, jossa kuljetettavat tavarat ”kommunikoivat” järjestelmien kanssa.
Introduce SSCC or similar codes nationwide. 
SSCC-koodien tai vastaavien käyttöönottaminen valtakunnan laajuisesti.
MinTC, MEE, research institutes, corporate sector 
LVM, TEM, tutkimuslaitokset, yrityssektori
Finland is committed to reducing its greenhouse gas emissions at a global, EU and national level. 
Suomi on sitoutunut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen sekä globaalisti että EU- ja kansallisella tasolla.
In transport, the aim is to reduce emissions by 16 per cent by 2020 (compared to 2005 levels) and by 80 per cent by 2050 (compared to 1990 levels). 
Liikenteessä tavoitteena on 16 prosentin päästövähennys vuoteen 2020 mennessä (verrattuna vuoden 2005 tasoon) ja 80 % päästövähennys vuoteen 2050 mennessä (verrattuna vuoden 1990 tasoon).
A wide range of measures will need to be taken to achieve such significant reductions. 
Näin merkittäviin päästövähennystavoitteisiin pääseminen edellyttää monia erilaisia toimenpiteitä.
Transport policy tends to focus on the development of the transport infrastructure and traffic conditions. 
Perinteisesti liikennepolitiikan keinovalikoimassa ovat painottuneet liikenneinfrastruktuurin ja liikenneolosuhteiden kehittäminen.
Recent advances in information and communications technology and vehicle technology have brought new perspectives and opportunities for attaining transport policy objectives. 
Viime vuosien voimakas kehitys tieto- ja viestintäteknologiassa sekä myös ajoneuvoteknologiassa on tuonut sellaisia uusia näkökulmia ja mahdollisuuksia, joilla voidaan aiempaa monipuolisemmin vaikuttaa liikennepoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen.
The most promising of these include traveller and mobility management and electric transport . 
Näistä uusista mahdollisuuksista erityisen lupaavina nähdään älykäs liikkumisen ja liikkujan ohjaus sekä sähköinen liikenne .
Traveller and mobility management 
Liikkujan ja liikkumisen ohjaus
The implementation of the transport policy objectives hinges on individuals and individual choices; in the end, the success of transport policy culminates in the choices individuals make in their various roles as employee, employer, parent, driver, passenger, and while commuting, on holiday, enjoying their leisure time, etc. 
Liikennepolitiikan tavoitteiden toteutumisen keskiössä ovat yksilöt ja yksilöiden tekemät valinnat; koko liikennepolitiikan onnistuminen kulminoituu viime kädessä siihen, millaisia valintoja itse kukin tekee moninaisissa rooleissaan työntekijänä, työnantajana, työmatkoilla, lomilla, vapaa-aikana, vanhempana, kuljettajana, matkustajana jne.
Traveller and mobility management aims to influence the actions and choices of both individuals and organisations in a number of different ways and 
Älykkäillä liikkujan ja liikkumisen ohjaamisen menetelmillä pyritään monipuolisesti vaikuttamaan sekä yksilöiden että organisaatioiden valintoihin ja toimintaan.
can be roughly divided into: 
Karkeasti nämä toimenpiteet voidaan jaotella seuraavasti:
Influencing the need to travel is not a new idea, but advances in information and communications technology and especially in social media and remote technologies have opened up more concrete possibilities for its implementation. 
Liikkumistarpeeseen vaikuttaminen ei sinänsä ole uutta, mutta sen todelliset mahdollisuudet ovat tulleet konkreettisemmiksi tieto- ja viestintäteknologian ja erityisesti erilaisten sosiaalisen median ja etäteknologioiden nopean kehityksen myötä.
In accordance with the Government Programme, the aim is to promote the implementation of ITS solutions that exploit information and communications technology in all sectors of society. 
Hallitusohjelman mukaisesti tavoitteena on edistää tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien älyratkaisujen käyttöönottoa kaikilla yhteiskunnan sektoreilla.
As services based on remote facilities and virtual presence become more common, people’s need to travel will be affected, opening up markets for new flexible and intelligent mobility services. 
Erilaisten etätoiminteisiin ja virtuaaliläsnäoloon perustuvien palvelujen yleistyminen tulee vaikuttamaan myös ihmisten fyysisen liikkumisen tarpeisiin, ja samalla se antaa erinomaisia mahdollisuuksia uusille joustaville ja älykkäille liikkumispalveluille.
The optimal transport system for travellers and for transport policy objectives can be attained through coordinated transport and land use planning and the planning of intelligent services. 
Liikkujan ja liikennepoliittisten tavoitteiden näkökulmista optimaalinen liikennejärjestelmä saavutetaan älykkäiden palvelujen sekä liikenteen ja maankäytön koordinoidulla suunnittelulla.
Table 16. Projects associated with influencing the need to travel 
Taulukko 16. Liikkumistarpeeseen vaikuttamisen osahankkeet
Ensure that influencing the need to travel is a more integral part of future transport policy and intelligent transport. 
Liikkumistarpeeseen vaikuttaminen nostetaan aikaisempaa painokkaammin osaksi tulevaisuuden liikennepolitiikkaa ja älykästä liikennettä.
MinTC , FTA, municipal sector, research institutes 
LVM , Liikennevirasto, kuntasektori, tutkimuslaitokset
Participate in the development and implementation of solutions that reduce people’s need to travel. 
Osallistutaan liikkumistarvetta vähentävien ratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon.
Favour and promote the use of telecommuting and video conferencing throughout the administrative branch. 
Suositaan ja edistetään etätyöskentelyn ja videoneuvottelujen käyttöä hallinnonalalla.
MinTC , TraFi, research institutes, corporate sector, municipal sector, ELY Centres, Regional Councils 
LVM , Trafi, tutkimuslaitokset, yrityssektori, kuntasektori, ELY-keskukset, maakuntaliitot
Mobility management will be used to influence the choice of travel method . People will be encouraged to choose more sustainable travel methods that burden the transport system less. 
Liikkumisvalintoihin vaikutetaan liikkumisen ohjauksella (Mobility management), jolla kannustetaan ihmisiä muuttamaan liikkumistottumuksiaan kestävämmiksi ja liikennejärjestelmää vähemmän kuormittavaksi.
The aim of mobility management will be to increase the use of sustainable transport modes and reduce private car use. 
Liikkumisen ohjauksen tavoitteena on lisätä kestävien liikennemuotojen käyttöä ja vähentää yksin omalla autolla ajamista.
Environmentally and socially preferable travel methods include walking, cycling, public transport use, car sharing and car pooling. 
Ympäristön ja yhteiskunnan kannalta yksin omalla autolla ajamista parempia vaihtoehtoja ovat esimerkiksi kävely, pyöräily, joukkoliikenteen käyttö, autojen yhteiskäyttö ja kimppakyydit.
Mobility management typically involves informing people about sustainable transport modes through information services and marketing. It often also involves service development. 
Liikkumisen ohjauksen keinot ovat tyypillisimmillään kestävistä liikennemuodoista tiedottamista ja markkinointia, mutta myös palvelujen kehittämistä.
Mobility management methods include: 
Liikkumisen ohjauksen keinoja ovat esimerkiksi:
organisational travel planning, travel plans 
Liikkumisen suunnittelu, liikkumissuunnitelmat organisaatioissa (Travel Planning, Travel Plans)
direct marketing and personal guidance (residential areas, new residents, families, students, workplaces etc.) 
Suoramarkkinointi ja henkilökohtainen neuvonta (eri asuinalueet, uudet asukkaat, perheet, opiskelijat, työpaikat, jne.)
services providing real-time mobility information (e.g. route planners, counters etc.) 
Ajantasaista liikkumistietoa tarjoavat palvelut (esim. reittioppaat, laskurit jne.)
campaigns, trials, training (Cycle to Work Day, test passengers, mobility training etc.) 
Kampanjat, kokeilut, valmennukset (pyörällä töihin -päivä, testimatkustajat, liikkumisvalmennus, jne.)
communal car use services (e.g. car sharing, car pooling) 
Autojen yhteisölliseen käyttöön liittyvät erilaiset palvelumuodot
vehicle selection guides and energy efficiency markings (e.g. 
Ajoneuvojen valintaoppaat sekä energiatehokkuusmerkinnät (esim.
TraFi’s online car comparison engine EkoTrafi and Motiva’s car selection service) 
Trafin Ekotrafi - internetpalvelu sekä Motivan ”Valitse auto viisaasti” -palvelu)
Figure 4. Vehicle energy efficiency, fuel consumption and emission information 
Kuva 4. Ajoneuvon energiatehokkuus, kulutus ja päästötiedot
Mobility management methods will generally be usually cost-effective, and as they become more popular they will significantly affect issues such as greenhouse gas emission levels and transport safety. 
Liikkumisen ohjauksen keinot ovat useimmiten kustannustehokkaita ja niillä on yleistyessään huomattava vaikutus mm. liikenteen kasvihuonekaasupäästöihin ja liikenneturvallisuuteen.
New mobility management services will include car sharing and car pooling services, the usability of which can be increased exponentially by exploiting time and location-specific ICT services. 
Liikkumisen ohjaukseen liittyviä uusia palveluja ovat esimerkiksi autojen yhteiskäyttö ja kimppakyytipalvelut, joiden käytettävyys saadaan nostettua kokonaan uudelle tasolle hyödyntämällä aika- ja paikkatietopohjaisia tieto- ja viestintäteknologian ratkaisuja.
ITS will make mobility management increasingly available to travellers during their journeys. 
Älyliikenteen avulla liikkumisen ohjaus tavoittaa kulkijat entistä helpommin myös matkojen aikana.
The idea behind car sharing is that you do not need to own a car yourself, but can reserve a car to use when you need to. 
Autojen yhteiskäytön (Car sharing) ideana on, että autoa ei tarvitse omistaa itse, vaan auton voi varata käyttöönsä vain siksi ajaksi kuin sitä todella tarvitsee.
Car sharing is part of a larger global trend called collaborative consumption, 
Autojen yhteiskäyttö on osa laajempaa globaalia trendiä, jota kutsutaan yhteisölliseksi kuluttamiseksi.
which provides an ecological alternative to traditional consumption. 
Yhteisöllinen kuluttaminen tarjoaa ympäristöystävällisen vaihtoehdon perinteiselle kuluttamiselle.
Collaborative consumption is the sharing of products, services, skills, spaces and tasks among several consumers by utilising open mobile and online platforms. 
Yhteisöllisellä kuluttamisella tarkoitetaan tuotteiden, palveluiden, taitojen, tilojen ja tehtävien jakamista usealle kuluttajalle avoimia mobiili- ja internetalustoja hyödyntäen.
A shared car can be reserved flexibly at any time of the day for even short periods of time, near one’s home or place of work. 
Asiakas saa yhteiskäyttöauton joustavasti käyttöönsä eri vuorokauden aikoina, lyhyeksikin ajaksi kerrallaan ja läheltä kotia tai työpaikkaa.
The car can be reserved online or by phone and activated with a smart card or mobile phone. 
Auto varataan internetissä tai puhelimitse, ja se otetaan käyttöön esimerkiksi älykortilla tai matkapuhelimella.
Different types of vehicles are available for car sharing. 
Valittavana on erilaisia automalleja tarpeen mukaan.
At the moment, there is only one car sharing company in Finland, but there is potential for more companies to enter the market. 
Yhteiskäyttöautoja tarjoavia yrityksiä on Suomessa toistaiseksi vain yksi, mutta arvioiden mukaan potentiaalia olisi useammallekin yrittäjälle.
Peer-to-peer car sharing is also available. This is similar to car sharing, but the shared cars are owned by private citizens. 
Lisäksi Suomessa on aloitettu vertaisvuokraustoiminta, joka muistuttaa muuten yhteiskäyttöautoja, mutta autojen omistajina ovat yksityiset ihmiset.
Shared cars have the potential to relieve transport problems, since according to the global market leader in car sharing, one shared car can mean 20 fewer vehicles in the traffic figures. 
Liikennepoliittisesti yhteiskäyttöautot sisältävät mielenkiintoisen potentiaalin liikenneongelmien lieventämiseksi, sillä yhteiskäyttöautojen globaalin markkinajohtajan mukaan yhden yhteiskäyttöauton avulla voidaan vähentää noin 20 ajoneuvoa liikenteestä.