natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So far, YouTube and Flash-based videos have generated the majority of mobile video traffic. 
Tähän asti YouTube ja Flash-pohjaiset videot ovat tuottaneet suurimman osan mobiilista videoliikenteestä.
However, video sharing will be a major feature of social networking in the future. 
Tulevaisuudessa videoiden jakaminen tulee kuitenkin olemaan suuressa roolissa osana sosiaalista verkostoitumista.
According to estimates, video downloading and sharing will account for 66 per cent of global mobile data traffic in 2014. 
Videon lataamisen ja jakamisen osuuden on arvioitu olevan 66 prosenttia globaalista mobiilidataliikenteestä vuonna 2014.
Other ways of using mobile broadband that increase data traffic include: 
Muita dataliikennettä kasvattavia mobiililaajakaistan käyttötapoja ovat mm:
Social networking 
Sosiaalinen verkostoituminen
Machine-to-machine communication 
Koneiden välinen yhteydenpito
Improved user experience with fast networks 
Nopeiden verkkojen parempi käyttökokemus
Reasonable prices (fixed monthly fees) 
Edulliset hinnat (kiinteä kuukausihinnoittelu)
Proliferation of cloud services 
Pilvipalveluiden yleistyminen
Growing numbers of users from different age groups 
Eri-ikäisten käyttäjien määrän kasvu
The figure below compares the ITU's 2006 market forecast with information published by Cisco on actual traffic volumes in 2007–2010 and Cisco’s forecast for 2010–2015. 
Alla olevassa kuvassa on verrattu vuoden 2006 ITUn markkinaennustetta ja CISCOn julkaisemaa tilastoa vuosina 2007- 2010 toteutuneesta liikenteestä ja CISCOn ennustetta 2010 - 2015.
The blue line indicates the estimated forecast for 2006, which varies depending on the geographic region and the development of wireless broadband networks. 
Sinisellä värillä on vuoden 2006 ennusteen arvio, joka vaihtelee riippuen maantieteellisestä alueesta ja langattomien laajakaistaverkkojen kehittymisestä.
The yellow line depicts traffic volumes realised in 2007–2010 according to Cisco, and the red line indicates Cisco’s forecast for traffic volume growth until 2020. 
Kuvassa on keltaisella värillä CISCOn ilmoittama vuosien 2007 – 2010 toteutunut liikennemäärä, samoin kuin punaisella värillä CISCOn ennuste liikennemäärien kasvusta vuoteen 2020 saakka.
The figure clearly illustrates the conclusion that the global traffic growth realised in 2007–2011 has been considerably higher than that forecast in 2006, and that, according to Cisco, traffic growth will continue to be higher than was forecast in the 2006 market research. 
Tästä nähdään selvästi, että vuosina 2007 – 2011 toteutunut globaali liikennemäärä on huomattavasti suurempi kuin 2006 tehty ennuste ja että CISCOn mukaan liikennemäärän kasvu tulee jatkumaan suurempana kuin mitä vuoden 2006 markkinatutkimuksessa ennustettiin.
Developments in traffic volume 
Liikennemäärien kehitys
The next graph illustrates developments in volumes of data transferred via wireless broadband networks in Finland in 2008–2011. The European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT) has published a report on the development of the mobile broadband market in Europe. 
Seuraavassa kuvassa on esitetty langattomissa laajakaistaverkoissa siirretyn datamäärän kehitys Suomessa vuosina 2008 – 2011. Euroopan posti- ja telehallintojen yhteistyöjärjestön CEPT on julkaissut raportin mobiililaajakaistan markkinoiden kehittymisestä Euroopassa.
The report forecasts that daily data traffic in a typical Western European country will grow 185 TB (terabytes) a day from the traffic volumes of 2010, reaching 12,540 TB, which represents a nearly 70-fold rise, in 2020. 
Raportissa ennustetaan tyypillisen Länsi-Euroopan maan päivittäisen dataliikenteen kasvavan vuoden 2010 liikenteen määrästä 186 TB (terabittiä) päivässä vuoden 2020 arvoon 12540 TB eli lähes 70-kertaiseksi.
From the traffic volumes depicted in the figure, it can be estimated that Finland's daily data traffic volume was approximately 150 TB in late 2011. 
Kuvan liikennemääristä voidaan arvioida, että Suomen päivittäinen dataliikenne oli vuoden 2011 loppupuoliskolla noin 150 TB.
According to the forecast, the levels of 2020 would equate to 10,500 TB of daily traffic and 3,800 PB (petabytes) annually. 
Ennusteen mukaan vuoden 2020 tilanteessa se tarkoittaisi päivittäisenä liikenteenä 10500 TB ja vuositasolla 3800 PB.
This forecast matches the middle of the old and conservative ITU market prognosis. 
Tämä ennuste osuu vanhan ja konservatiivisen ITUn markkinaennusteen arvion puoliväliin.
The forecast indicates that more frequency space needs to be allocated to wireless broadband networks. 
Tämä tarkoittaa, että langattomille laajakaistaverkoille on osoitettava lisää taajuuksia.
Development in volumes of data transferred via mobile-communication networks in Finland in 2008–2011 
Matkaviestinverkossa siirretyn datamäärän kehitys Suomessa 2008 – 2011
According to FICORA's market review of the status in December 2011, volumes of data transferred via mobile-communication networks in Finland grew markedly in the course of the year. 
Viestintäviraston joulukuun 2011 tilannetta kuvaavan markkinakatsauksen mukaan matkaviestinverkkojen tiedonsiirron määrä on Suomessa kasvanut merkittävästi vuoden aikana.
The number of broadband subscriptions grew by 12.5 per cent, reaching 3.6 million in late 2011. 
Laajakaistaliittymien määrä on kasvanut 12,5 prosentilla ollen vuoden 2011 lopussa 3,6 miljoonaa kappaletta.
Mobile-broadband data transfer via mobile-communication networks grew by 82 per cent. 
Matkaviestinverkkojen mobiililaajakaistan tiedonsiirto on kasvanut 82 prosenttia.
Development of competition in the radio broadcasting service market 
Radiolähetyspalvelujen markkinakilpailun kehitys
Terrestrial radio broadcasting services continue to be very significant, particularly to nationwide broadcasters. 
Maanpäällisten radiolähetyspalvelujen merkitys erityisesti valtakunnallisille ohjelmatoimijoille on edelleen suuri.
With terrestrial radio broadcasts, the public at large can be reached cost-efficiently. 
Maanpäällisillä radiolähetyksillä voidaan saavuttaa suuria massoja kustannustehokkaasti.
According to Finnpanel Oy’s National Radio Survey, the combined daily reach of nationwide and regional terrestrial radio broadcasts was 78 per cent in 2011, with weekly reach at 95 per cent of the population. 
Finnpanel Oy:n Kansallisen radiotutkimuksen perusteella valtakunnallisten ja alueellisten maanpäällisten radiolähetyksien yhteenlaskettu päivätavoittavuus vuonna 2011 oli noin 78 prosenttia ja viikkotavoittavuus 95 prosenttia väestöstä.
The daily reach has not declined significantly since the early 2000s, when it was approximately 81 per cent. 
Päivätavoittavuus ei ole merkittävästi laskenut 2000-luvun alusta, jolloin päivätavoittavuus oli noin 81 prosenttia.
On average, listeners listened to the radio for 3 hours, 8 minutes per day. 
Keskimäärin radiolähetyksiä kuunneltiin noin 3 tuntia 8 minuuttia päivässä.
Daily listening times have, in practical terms, not declined at all since the early 2000s. 
Päivittäinen kuunteluaika ei ole käytännöstä vähentynyt lainkaan 2000-luvun alusta.
The figures indicate that no significant alternative radio broadcast technologies or methods of reception have emerged to replace terrestrial radio broadcasts. 
Lukujen perusteella maanpäällisille radiolähetyksille ei ole muodostunut merkittäviä korvaavia radiolähetystekniikoita tai vastaanottotapoja.
Internet radio has not replaced the use of terrestrial radio broadcasting services in any major way. 
Internet-radion käyttö ei ole merkittävässä määrin pystynyt syrjäyttämään maanpäällisten radiolähetyspalvelujen käyttöä.
According to Finnpanel Oy’s National Radio Survey, internet radio's weekly reach in 2011 was approximately 10 per cent. 
Finnpanel Oy:n kansallisen radiotutkimuksen perusteella internetradion viikkotavoittavuus vuonna 2011 oli noin 10 prosenttia.
Broadcasting, receiving and listening to radio programmes broadcast via the internet was mostly based on one-to-one communications; i.e., each individual listener to internet radio was continuously in contact with the radio programme broadcaster via the internet. 
Internetissä lähetettävien radio-ohjelmien lähettäminen ja vastaanottaminen ja kuunteleminen perustuvat pääsääntöisesti niin sanottuun one-to-one viestintään eli jokainen yksittäinen internetradion kuuntelija on koko ajan yhteydessä radio-ohjelman lähettäjään internetin välityksellä.
Thus, broadcasting a radio programme requires great volumes of data-transfer capacity. 
Siten radio-ohjelman lähettäminen vaatii paljon tiedonsiirtokapasiteettia.
With currently used technology, internet radio cannot reach the masses cost-efficiently. 
Internetradiolla ei voida saavuttaa massoja kustannustehokkaasti tällä hetkellä käytössä olevalla tekniikalla.
In the future, growth in listener numbers can be induced with new compression methods and with upgrades to data-transfer networks such that they support technologies such as multicasting. 
Tulevaisuudessa kuuntelijamääriä voidaan kasvattaa uusilla pakkausmenetelmillä ja päivittämällä tiedonsiirtoverkkoja tukemaan esimerkiksi multicasting-tekniikkaa.
The proliferation of internet radio has to some extent been slowed down by the scarcity of consumer equipment. 
Internetradion yleistymistä on jossain määrin hidastanut saatavilla olevan kuluttajalaitteiston vähyys.
For example, there is no readily available equipment for internet radio reception in vehicles. 
Esimerkiksi ajoneuvoihin ei vielä ole merkittävästi saatavilla laitteistoa, jolla voisi vastaanottaa internetradiolähetyksiä.
Market entry barriers, promotion of competition, and market regulation in the communication-services market 
Markkinoille tulon esteet, kilpailun edistäminen ja markkinasääntely viestintäpalvelujen markkinoilla
The objective of communications policy is to provide high-quality and reasonably priced services that are available inclusively to all. 
Viestintäpolitiikan tavoitteena on tarjota laadukkaat, hinnaltaan edulliset ja kaikkien saatavilla kattavasti olevat palvelut.
For these objectives to be reached by terrestrial communications services, sufficient competition in the area of communication networks must be secured as a primary measure. 
Jotta nämä tavoitteet voidaan saavuttaa maanpäällisten viestintäpalvelujen osalta, tulee ensisijaisesti varmistaa riittävä viestintäverkkokilpailu.
Currently, there are three network companies in Finland that have been granted frequencies for the provision of television broadcasting services. 
Tällä hetkellä Suomessa toimii kolme verkkoyritystä, joiden käyttöön on myönnetty taajuuksia televisiolähetyspalvelujen tarjoamiseen.
Of these companies, only one has a television broadcasting network that covers almost all of the country. 
Näistä ainoastaan yhdellä on käytössään lähes koko maan kattava televisiolähetysverkko.
Nationwide radio broadcasting services, on the other hand, are provided by two communication-network companies in Finland. 
Vastaavasti Suomessa toimii kaksi viestintäverkkoyritystä, jotka tarjoavat koko maan kattavia valtakunnallisia radiolähetyspalveluja.
The other nationwide radio broadcasting service provider also operates as a network company in the television broadcasting service market. 
Toinen valtakunnallisia radiolähetyspalveluja tarjoavista toimijoista toimii myös verkkoyrityksenä televisiolähetyspalvelujen markkinoilla.
Network competition in the television broadcasting service market is only now emerging. 
Televisiolähetyspalvelujen markkinoilla verkkokilpailu on vasta syntymisvaiheessa.
Currently, only one of the two competing network companies is building its own network, and the other company uses the network of an established network company for the provision of its services. 
Tällä hetkellä ainoastaan toinen kilpailevista verkkoyrityksistä on rakentamassa omaa verkkoa ja toinen kilpailijoista käyttää vakiintuneen verkkotoimijan verkkoa omien palvelujensa tarjoamiseen.
The competing network operators build their networks primarily to cover densely populated residential areas and then, in line with the requirements of their network licences, expand their networks to sparsely populated areas. 
Ensisijaisesti kilpailevat verkkotoimijat rakentavat verkkonsa kattamaan tiheimmät asutuskeskukset ja laajentavat sitten verkkoja syrjäisemmille seuduille pääasiassa verkkotoimilupavaatimusten mukaisesti.
Network competition in the television and radio broadcasting service market can to some extent be accelerated by ensuring efficient entry to the television and radio broadcasting service market. 
Verkkokilpailua voidaan vielä jossain määrin nopeuttaa televisio- ja radiolähetyspalvelujen markkinoilla varmistamalla tehokas markkinoille tulo televisio- ja radiolähetyspalvelujen markkinoilla.
Almost without exception, building a comprehensive television and radio broadcasting network requires access to high transmission masts, which acts as a significant barrier to market entry. 
Kattavan maanpäällisen televisio- ja radiolähetysverkon rakentaminen vaatii lähes poikkeuksetta pääsyä korkeisiin lähetysmastoihin, mikä muodostaa merkittävän markkinoille tulon esteen.
In practice, the only options for network companies entering the market are to rent parts of high transmission masts from the company owning the masts or to build transmission masts themselves. 
Markkinoille tulevalla verkkoyrityksellä on käytännössä ainoastaan mahdollisuus vuokrata mastopaikkoja korkeista lähetysmastoista mastot omistavalta yritykseltä tai rakentaa itse lähetysmastot.
It is, however, not efficient to build overlapping high transmission masts. Also, permit issues related to land use often prevent the building of a network of several overlapping transmission masts. 
Kuitenkaan ei ole tehokasta rakentaa päällekkäisiä korkeita lähetysmastoja ja korkeiden lähetysmastojen rakentamisen esteenä on useita maankäyttöön liittyviä lupa-asioita, jotka käytännössä estävät useamman päällekkäisen lähetysmastoverkoston rakentamisen.
It is, therefore, most efficient to ensure that all network operators have access to existing high transmission masts. 
Siten tehokkainta on turvata kaikille verkkotoimijoille tehokas pääsy nykyisiin korkeisiin lähetysmastoihin.
Through guaranteed efficient access to existing high transmission masts, the emergence of network competition can be boosted significantly. 
Turvaamalla tehokas pääsy nykyisiin korkeisiin lähetysmastoihin voidaan edistää merkittävästi verkkokilpailun syntymistä.
Use of the same high masts also advances consumers’ opportunities of requesting competing tenders from television and radio broadcasters in particular, since no additional costs will be accrued by consumers aligning their antennas for the reception of programme content from broadcasters who operate in networks provided by other service providers. 
Samojen korkeiden mastojen käyttö edistää myös kuluttajien mahdollisuutta kilpailuttaa erityisesti televisio-ohjelmantarjoajia, kun kuluttajille ei koidu ylimääräisiä kustannuksia antennien suuntaamisesta vastaanottaakseen eri verkkotoimijoiden verkossa toimivien ohjelmatarjoajien ohjelmasisältöjä.
There are signs of network competition in the television broadcasting service market, but not yet on a major scale. 
Televisiolähetyspalvelujen markkinoilla on viitteitä verkkokilpailusta, mutta suuremmassa määrin kilpailua ei vielä ole syntynyt.
Competition can be said to be still in its infancy. 
Kilpailun voidaan katsoa olevan edelleen syntymisvaiheessa.
The established operator in the television broadcasting service market is the price-setter defining the baseline for pricing, and the two other operators determine the prices for their services in relation to that baseline. 
Televisiolähetyspalvelujen markkinoilla vakiintunut toimija toimii niin sanottuna hinnanasettajana ja kaksi muuta toimijaa pyrkii asettamaan palvelujensa hinnat hinnanasettajan hinnoittelun perusteella.
In the radio broadcasting service market, the competition between the two nationwide network operators is polarised such that one network operator is the price-setter and the other the price-taker. 
Radiolähetyspalvelujen markkinoilla kahden valtakunnallisen verkkotoimijan välillä vallitsee duopolinen kilpailutilanne, jossa toinen verkkotoimijoista toimii hinnanasettajana ja toinen hinnanottajana.
With high masts and high-power transmitters at its disposal, the price-setter is able to set price levels for nationwide radio broadcasting services more cost-efficiently. 
Hinnanasettaja kykenee hinnoittelemaan valtakunnallisen radiolähetyspalvelun kustannustehokkaammin, koska sillä on käytössään korkeita mastoja ja suurteholähettimiä.
In the television and radio broadcasting service market, the price-taker does not own or have efficient access to high transmission masts, rendering it unable to use high power transmitters and leaving it in a position of ‘underdog’, reacting to the actions of the established network operator. 
Televisio- ja radiolähetyspalvelujen markkinoilla hinnanottaja joutuu kilpailemaan markkinoilla altavastaajan asemasta pyrkien vastaamaan vakiintuneen verkkotoimijan kilpailuun, koska se ei omista tai sillä ei ole tehokasta pääsyä korkeisiin lähetysmastoihin ja siten se ei voi käyttää suurteholähettimiä.
Access to high transmission masts is another major barrier to the market entry of new network operators. 
Korkeisiin lähetysmastoihin pääsy on myös merkittävä markkinoille tulon este uusille verkkotoimijoille.
In terms of creating competition in the network market, it is also important to take available frequency capacity into account. 
Verkkokilpailun syntymisen kannalta on myös tärkeää huomioida käytettävissä olevan taajuuskapasiteetin suuruus.
Network competition is enforced in tandem with the growth in the numbers of frequencies network operators have at their disposal. 
Mitä enemmän verkkotoimijoilla on käytössään taajuuksia, sitä enemmän muodostuu verkkokilpailua.
On the other hand, when network operators have fewer frequencies at their disposal, competition is generated amongst broadcasters, who will compete for a limited number of channel slots. 
Toisaalta mitä vähemmän verkkotoimijoilla on käytössään taajuuksia, sitä enemmän muodostuu ohjelmatoimijoiden välistä kilpailua rajallisesti saatavilla olevista kanavapaikoista.
It is important to find the right balance in the number of frequencies allocated to television and radio services. 
Onkin tärkeää löytää oikea tasapaino televisio- ja radiopalveluun osoitettujen taajuuksien määrästä.
Frequencies are a limited resource, and they must be used efficiently. 
Taajuudet ovat rajoitettu luonnonvara ja niitä tulee käyttää tehokkaasti.
For this reason, there is a need for estimation of what constitutes an efficient share of frequencies allocated to television and radio broadcasting services in relation to all types of frequency use. 
Siksi tulee arvioida, kuinka paljon taajuuksia on tehokasta käyttää televisio- ja radiolähetyspalvelujen tarjoamiseen suhteessa muihin taajuuksien käyttökohteisiin.
Ensuring the creation of network competition is a primary target, followed by competition amongst broadcasters. 
Ensisijaisesti tulee varmistaa verkkokilpailun syntyminen ja toissijaisesti ohjelmatoimijoiden välinen kilpailu.
Associating programme licences with an individual multiplex constitutes another barrier to efficient competition and the market entry of television broadcasting services. 
Televisiolähetyspalvelujen markkinoille tulon sekä tehokkaan kilpailun este on myös ollut ohjelmatoimilupien sitominen tiettyyn yksittäiseen kanavanippuun.
Association with an individual multiplex has prevented broadcasters from requesting competing bids for broadcasting network services from network service providers. 
Tiettyyn yksittäiseen kanavanippuun sitominen on estänyt ohjelmatoimijoita kilpailuttamasta lähetysverkkopalveluja tarjoavia verkkoyrityksiä.
Earlier, there were grounds for associating programme licences with individual multiplexes: when there were very few channel slots available to broadcasters, the association could be used to ensure broadcasting service availability. 
Aikaisemmin ohjelmistotoimilupien sitominen yksittäisiin kanavanippuihin oli perusteltua, koska ohjelmistotoimijoiden käytettävissä oli varsin rajattu määrä kanavapaikkoja tarjolla, jolloin ohjelmistotoimijoille voitiin varmistaa lähetyspalvelujen saatavuus.
In today's situation, with channels slots available even in overabundance, it might be worthwhile to assess whether programme licences could be discarded, at least if their use is not considered necessary from some other perspective. 
Nykyisessä tilanteessa kanavapaikoista on jossain määrin jopa ylitarjontaa, joten saattaisi olla perustelua arvioida ohjelmistoluvista luopumista, mikäli niiden käyttö ei muista lähtökohdista ole perusteltua.
When assessing the possibilities for eliminating programme licences or making the current licence system simpler, one should assess also the need for, and ensured reception of, public interest channels, which all of the population should be able to receive. 
Osana ohjelmistotoimiluvista luopumista tai nykyisen ohjelmistolupajärjestelmän keventämistä tulisi arvioida niin sanottujen yleiskanavien, joita koko väestöllä tulisi olla mahdollisuus vastaanottaa, tarve ja vastaanotettavuuden turvaaminen.
If the need for ensuring the availability of public interest channels to all of the population is still seen to apply, one needs to assess whether it is reasonable to continue to use programme licences for these broadcasters. 
Jos nähdään vielä tarvetta turvata yleiskanavien saatavuus koko väestölle, tulee arvioida onko vielä perustelua käyttää ohjelmistotoimilupia näiden ohjelmatoimijoiden osalta.
If programme licences do continue to associate public interest channels with certain multiplexes, steps must be taken to assess how these broadcasters can be efficiently guaranteed reasonable availability of broadcasting services from network operators. 
Jos ohjelmistotoimiluvissa päädytään sitomaan yleiskanavat tiettyihin kanavanippuihin, tulee arvioida se, kuinka näiden ohjelmatoimijoiden osalta turvataan tehokkaasti kohtuullisten lähetyspalvelujen saanti verkkotoimijoilta.
For radio broadcasting services, it is worth noting that radio operators manage the frequencies granted by the Government themselves. 
Radiolähetyspalvelujen kannalta on merkittävää se, että radiotoimijat hallinnoivat itse valtioneuvoston niille myöntämiä taajuuksia.
If the number of radio broadcasting service providers were sufficiently high, operators could organise competitive bidding processes for radio broadcasting service providers without the limitations brought about by programme licences. 
Toimijoilla olisi siten mahdollisuus kilpailuttaa radiolähetyspalvelujen tarjoaja ilman ohjelmistotoimilupien tuomia rajoituksia, mikäli radiolähetyspalvelujen tarjoajia olisi riittävässä määrin.
Regional radio companies can be said to be in a better position to request tenders from radio broadcasting service providers than are the nationwide radio operators. 
Alueellisilla radiotoimijoilla voidaan katsoa olevan paremmat mahdollisuudet kilpailuttaa radiolähetyspalvelujen tarjoajia kuin valtakunnallisilla radiotoiminnan harjoittajilla.
If the coverage area required is small, regional companies could even take care of the terrestrial distribution of their radio programming themselves. 
Alueelliset toimijat voivat jopa itse hoitaa radiolähetyksien maanpäällisen jakelun, jos tarvittava kuuluvuusalue on pieni.
If the above-mentioned issues can be resolved, it is likely that network competition will be generated and that programme operators can provide programme content to consumers with increasing efficiency and versatility. 
Jos edellä mainitut ongelmakohdat saadaan ratkaistuksi, on todennäköistä, että verkkokilpailua syntyy ja ohjelmistotoimijat voivat tarjota ohjelmasisältöjä kuluttajille yhä tehokkaammin ja monipuolisemmin.
Competition amongst both network and programme operators can ensure the availability of high-quality terrestrial television and radio broadcasting services. 
Kilpailulla niin verkkotoimijoiden kuin myös ohjelmistotoimijoiden kesken voidaan varmistaa laadukkaiden maanpäällisten televisio- ja radiolähetyspalvelujen saatavuus.