natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Internal Security Programme begins with a description of the objective for internal security specified in the Government Programme. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelman alussa esitetään hallitusohjelmassa asetettu sisäisen turvallisuuden tavoite, jonka saavuttamista sisäisen turvallisuuden ohjelma edistää.
The key challenges in everyday security are described in Chapter 4. Chapter 3 is about other programmes and decisions with a bearing on internal security; these matters are not addressed in the present Programme, to avoid overlap. 
Arjen turvallisuuden keskeiset haasteet on kuvattu luvussa 4. Kolmannessa luvussa esitellään muita sisäiseen turvallisuuteen vaikuttavia ohjelmia ja päätöksiä, joissa käsiteltyjä asioita ei päällekkäisyyksien välttämiseksi ole uudelleen otettu tarkasteluun tässä ohjelmassa.
Chapter 5 contains the measures proposed for resolving key issues in everyday security and for preventive action. 
Luvussa 5 esitetään toimenpiteet keskeisten arjen turvallisuuden ongelmien ratkaisuiksi ja ennalta ehkäiseviksi toimenpiteiksi.
The implementation of these measures is largely intended to take place during the term of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government. 
Näiden toimenpiteiden toimeenpanon pääpaino on pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen kaudella.
Chapter 6 is about the indicators used to monitor the implementation of the Programme. 
Ohjelman luvuissa 6 esitetään ohjelman toimeenpanon seurannassa käytettävät tunnusluvut ja luvussa 7 ohjelman seurantaa ja raportointia koskevat määräykset.
Objective of the Internal Security Programme 
Sisäisen turvallisuuden ohjelman tavoite
The purpose of the Internal Security Programme is to help ensure that the objective for internal security set out in the Government Programme is attained. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelma varmistaa omalta osaltaan, että hallitusohjelmassa asetettu tavoite sisäiselle turvallisuudelle saavutetaan.
The objective of the Internal Security Programme is to prevent and curb accidents and crime and to reinforce the general public’s sense of security. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelman tavoitteena on ennalta ehkäistä ja torjua tapaturmia, onnettomuuksia ja rikoksia sekä lisätä turvallisuuden tunnetta.
Overall, the well-being of residents of Finland has increased, but at the same time a small percentage of the population tend to accumulate problems more prominently than before. 
Suomessa asuvien hyvinvointi on yleisesti ottaen lisääntynyt, mutta samalla ongelmat kasaantuvat aiempaa näkyvämmin pienelle joukolle ihmisiä.
Such problems, if they escalate, may lead to actions and phenomena that undermine the security of individuals, communities, and society at large. 
Ongelmat voivat kärjistyessään johtaa yksilön, yhteisöjen ja yhteiskunnan turvallisuutta heikentäviin tekoihin ja ilmiöihin.
The Programme is intended to outline measures to address identified problems and risks and to break negative trends at the level of both individuals and society as a whole. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelman tavoitteena on toteuttaa toimenpiteitä, joilla puututaan tunnistettuihin ongelmiin ja riskeihin ja katkaistaan yksilöiden ja yhteiskunnan turvallisuuden kannalta kielteinen kehitys.
Moreover, the Programme reinforces the many efforts in various areas of society to improve the well-being of the population and the vitality and competitiveness of our society. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelma vahvistaa niitä väestön hyvinvointia ja yhteiskunnan elinvoimaisuutta ja kilpailukykyä lisääviä toimia, joita toteutetaan laajasti yhteiskunnan eri toimintalohkoilla.
The main individual objectives of the Internal Security Programme are to reduce alcohol-related safety and security problems, ensure a safe growth environment for young people, improve the safety of the elderly, and improve services for victims of crime. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelman tärkeimpiä yksittäisiä tavoitteita ovat alkoholista aiheutuvien turvallisuusongelmien vähentäminen, nuorten turvallisen kasvuympäristön varmistaminen, ikääntyvien turvallisuuden parantaminen ja rikoksen uhrin palvelujen parantaminen.
Another objective is to ensure the introduction of procedures through which the authorities, working with NGOs, can quickly respond to situations that threaten the safety and security of individuals, communities, and society at large. 
Tavoitteena on myös varmistaa sellaisten toimintamallien käyttöönotto, joilla viranomaiset yhteistyössä järjestöjen kanssa voivat nopeasti puuttua yksilöiden, yhteisöjen ja yhteiskunnan turvallisuutta uhkaaviin tilanteisiin.
Other programmes and decisions affecting internal security 
Muut sisäiseen turvallisuuteen vaikuttavat ohjelmat ja päätökset
In October 2011, the President of the Republic and the Cabinet Committee on Foreign and Security Policy decided to initiate the preparation of a Government Security and Defence Policy Report. 
Tasavallan presidentti ja valtioneuvoston ulkoja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta päättivät lokakuussa 2011 käynnistää turvallisuusja puolustuspoliittisen selonteon valmistelut.
The aim is to submit the Report to Parliament during 2012. 
Selonteko on tarkoitus antaa eduskunnalle vuoden 2012 aikana.
The Report provides a comprehensive evaluation of Finnish security and defence policy, and lays down guidelines for the future extending into the latter half of the 2010s. 
Turvallisuusja puolustuspoliittisessa selonteossa arvioidaan Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa kokonaisvaltaisesti ja esitetään valtioneuvoston 2010-luvun loppupuolelle ulottuvat linjaukset.
The Report is based on the comprehensive concept of security. 
Selonteko perustuu laajan turvallisuuden käsitteeseen.
In an interdependent world, many security challenges and threats have far-reaching transnational impacts, and controlling them calls for measures beyond the realm of traditional security policy instruments or military defence. 
Keskinäisriippuvaisessa maailmassa useat turvallisuushaasteet ja -uhkat ovat valtioiden rajat ylittäviä ja vaikutuksiltaan laajoja, ja niiden hallinta vaatii perinteisten turvallisuuspolitiikan keinojen ja sotilaallisen puolustuksen lisäksi muita toimenpiteitä.
The Hallberg committee, appointed by the Government to prepare a comprehensive report on preparedness in Finnish society, submitted its report in December 2010. The recommended measures presented in the report are now being implemented. 
Valtioneuvoston asettaman kokonaisvaltaista selvitystä yhteiskunnan varautumisesta tehneen Hallbergin komitean mietintö valmistui joulukuussa 2010. Mietinnössä esitettyjen suositusten toimeenpano on käynnissä.
On 16 December 2010, the Government adopted a Resolution on the Security Strategy for Society. 
Valtioneuvosto teki 16.12.2010 periaatepäätöksen yhteiskunnan turvallisuusstrategiasta.
Its purpose is to harmonise preparedness measures in the various ministries and their agencies. 
Strategiassa sovitetaan yhteen eri hallinnonalojen varautuminen.
The Security Strategy for Society follows on from the Strategy for Securing the Functions Vital to Society. 
Yhteiskunnan turvallisuusstrategia jatkaa yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen strategiassa käynnistynyttä työtä.
The Security Strategy for Society forms a common foundation for all actors in society in the area of preparedness and crisis management. 
Yhteiskunnan turvallisuusstrategia muodostaa varautumisen ja kriisijohtamisen yhteisen perustan yhteiskunnan kaikille toimijoille.
In accordance with the Programme of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government, the Ministry of Social Affairs and Health has initiated an intersectoral action plan for reducing social exclusion, poverty, and health problems. 
Pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelmassa päätetyn mukaisesti sosiaalija terveysministeriö on käynnistänyt poikkihallinnollisen syrjäytymistä, köyhyyttä ja terveysongelmia vähentävän toimenpideohjelman.
The outcomes of this action plan will have a key impact on internal security. 
Toimenpideohjelman tuloksilla tulee olemaan keskeinen vaikutus sisäisen turvallisuuden kehitykseen.
Other action plans that are of importance for internal security include the National Action Plan to Reduce Violence against Women and Finland’s national action plan for injury prevention among children and youth, called‘Providing a Safe Environment for Our Children and Young People’. 
Muita sisäisen turvallisuuden kannalta keskeisiä toimenpideohjelmia ovat naisiin kohdistuvan väkivallan vähentämisen ohjelma ja Turvallinen elämä lapsille toimenpideohjelma lasten ja nuorten tapaturmien vähentämiseksi.
The action plan titled Turvallinen elämä ikääntyneille [Safe life for the elderly], issued in 2011, includes recommendations for improving the safety of elderly people. 
Turvallinen ohjelma ikääntyneille toimenpideohjelma 2011 sisältää suosituksia, joilla voidaan parantaa ikääntyneiden turvallisuutta.
An action plan to reduce substance abuse and its harmful effects for 2012–2015 is in preparation, and the National Action Plan on Fundamental and Human Rights for 2012–2013 was completed in spring 2012. The Alcohol Programme focuses on cooperation in reducing alcohol-related harm that was begun in 2008. 
Toimenpideohjelma huumausaineiden käytön ja sen aiheuttamien haittojen vähentämiseksi vuosiksi 2012-2015 on valmisteilla ja kansallinen ihmisoikeustoimintaohjelma vuosille 2012-2013 valmistui keväällä 2012. Alkoholiohjelma on yhteistyötä alkoholihaittojen vähentämiseksi, jota on tehty vuodesta 2008 eteenpäin.
On 19 January 2012, the Government adopted an action plan designed to combat economic crime and the shadow economy. 
Valtioneuvosto hyväksyi 19.1.2012 harmaan talouden torjuntaohjelman.
The Government Resolution on Improving Road Safety in Finland incorporates the key measures to be undertaken in this sector during the present Government’s term of office. 
Valtioneuvoston periaatepäätöksessä liikenneturvallisuuden parantamiseksi on kirjattu keskeisimmät hallituskauden toimenpiteet tällä sektorilla.
Preparations for an action plan to combat organised crime are under way. 
Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaohjelman valmistelu on käynnistynyt.
A report on security in sparsely populated areas was drawn up in 2009.2 This report contains recommendations on how to improve security in sparsely populated areas; delivery of these recommendations must be ensured. 
Harvaan asuttujen alueiden turvallisuustilannetta käsittelevä raportti laadittiin vuonna 20092. Raportti sisältää suosituksia harvaan asuttujen alueiden turvallisuuden parantamiseksi, ja näiden suositusten toimeenpano tulee varmistaa.
A new report of this nature will be drawn up at regular intervals, with the aim of monitoring trends in security, people’s sense of security, and the availability of security services in sparsely populated areas. 
Raportti laaditaan jatkossa säännöllisin väliajoin tavoitteena seurata turvallisuuden, turvallisuuden tunteen ja turvallisuuspalvelujen saatavuuden kehitystä harvaan asutuilla alueilla.
In 2010, the Government adopted a Resolution on the Counter-Terrorism Strategy, which is to be updated during the present Government’s term of office. 
Valtioneuvosto teki vuonna 2010 päätöksen terrorismin torjunnan strategiasta, ja strategia päivitetään hallituskauden aikana.
Measures to prevent violent extremism set out in the Internal Security Programme support the Counter-Terrorism Strategy. 
Sisäisen turvallisuuden ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi tukevat terrorismin torjunnan strategiaa.
To avoid duplication, the Internal Security Programme does not address the objectives or measures covered in the programmes referred to above. 
Päällekkäisyyksien välttämiseksi sisäisen turvallisuuden ohjelmassa ei ole otettu tarkasteluun edellä mainittujen ohjelmien sisältämiä tavoitteita ja toimenpiteitä.
The EU Internal Security Strategy has been adopted, and its implementation is under way. 
Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategia on hyväksytty, ja sen toimeenpano on käynnissä.
Objectives and measures decided upon at the EU level have been taken into consideration in the Internal Security Programme insofar as they are related to the national objectives set out to improve everyday security. 
Euroopan unionissa päätetyt tavoitteet ja toimenpiteet on otettu sisäisen turvallisuuden ohjelmassa huomioon siltä osin kuin ne liittyvät kansallisesti tavoitteisiin arjen turvallisuuden parantamiseksi.
The ongoing reform in local government structures is intended to reduce the number of municipalities in Finland. 
Käynnissä olevan kuntauudistuksen valmistelun tavoitteena on vähentää kuntien lukumäärää nykyisestä.
A reorganisation process is also in progress in the Defence Forces. 
Puolustusvoimien rakenteellinen uudistaminen on käynnissä.
The Defence Forces have been a major player in local and regional cooperation in implementing the Internal Security Programme, 
Puolustusvoimat on osallistunut tiiviisti sisäisen turvallisuuden ohjelman toimeenpanoon liittyvään alueelliseen ja paikalliseen yhteistyöhön.
and it is important that this cooperation continues. 
On tärkeää, että yhteistyö jatkuu myös tulevina vuosina.
Everyday security and key challenges 
Arjen turvallisuus ja keskeiset haasteet
By international comparison, Finland is a relatively safe country. 
Suomi on kansainvälisesti vertailtuna varsin turvallinen maa.
People here trust institutions and other people to a high degree. 
Ihmisten luottamus instituutioihin ja toisiin ihmisiin on vahva.
A comparison of crime levels with other EU Member States shows that the overall crime rate in Finland is low but the incidence of homicide is high. 
Vertailtaessa Euroopan unionin maita Suomen yleinen rikostaso on alhainen mutta henkirikostaso korkea.
There are considerable regional differences in the number of homicides. 
Henkirikosten määrässä on huomattavia alueellisia eroja.
One of the major reasons for the high incidence of homicides is alcohol-related violence, which remains a major challenge. 
Haasteena on alkoholisidonnainen väkivalta, joka on keskeinen syy henkirikosten suureen määrään.
The number of accidents is high, 
Tapaturmien määrä on suuri.
although in the area of traffic safety Finland is one of the 10 safest Member States. 
Liikenneturvallisuudessa Suomi sijoittuu kymmenen turvallisimman Euroopan unionin maan joukkoon.
In international corruption rankings, Finland has consistently placed among the least corrupt countries in the world. 
Korruptiovertailuissa Suomi on sijoittunut maailman vähiten korruptoituneiden maiden joukkoon.
The Government Programme of 17 June 2011 notes that the key domestic challenges include the prevention of social exclusion and social polarisation, which will have a favourable impact on the sense of security. 
Hallitusohjelman 17.6.2011 mukaisesti keskeisimpiä kotimaisia haasteita ovat syrjäytymisen ja yhteiskunnan jakautumisen ehkäisy, jolla on turvallisuutta edistävä vaikutus.
The following is a description of the current state of everyday security and key challenges, based on research findings and reports. 
Seuraavassa on kuvattu arjen turvallisuuden tilannetta ja keskeisiä haasteita tutkimustiedon ja selvitysten pohjalta.
Security challenges caused by social exclusion 
Syrjäytymisestä johtuvat turvallisuushaasteet
Exclusion may also refer to cases in which lack of involvement leads to isolation from society and its functions. 
Syrjäytyminen voi myös olla osallisuuden puutetta, joka edistää henkistä syrjäytymistä yhteiskunnasta ja sen toiminnoista.
Exclusion may be inherited: children in families in such situations tend to learn ways of behaving and reacting that augment the risk of exclusion. 
Syrjäytyminen voi periytyä sukupolvelta toiselle, jolloin lapsuudenkodissa opitaan syrjäytymisen riskiä lisääviä käytösja reagointimalleja.
Social exclusion is one of the key factors underlying security issues. 
Syrjäytyminen on keskeinen tekijä turvallisuusongelmien taustalla.
Exclusion often involves substance abuse. 
Syrjäytymiseen liittyy usein päihteiden ongelmakäyttöä.
Excessive substance use in combination with other factors promoting exclusion may accelerate and exacerbate an individual’s loss of control of life and his or her falling outside society. 
Runsas päihteiden käyttö yhdessä muiden syrjäytymistä edistävien tekijöiden kanssa saattaa nopeuttaa ja kärjistää yksilön elämänhallinnan menettämistä ja ajautumista yhteiskunnan ulkopuolelle.
Exclusion affects the safety of the individual, his or her closest circle of family and friends, and society at large too. 
Syrjäytyminen vaikuttaa yksilön, hänen lähipiirinsä ja laajemmin yhteiskunnan turvallisuuteen.
Alcohol is the largest single underlying cause of violence and accidents. 
Alkoholi on suurin yksittäinen tekijä väkivallan ja onnettomuuksien taustalla.
Alcohol plays a role in about one out of every four fatal road accidents and in about 10% of all road accidents. 
Alkoholi on mukana noin neljänneksessä kuolemaan johtaneista tieliikenneonnettomuuksista ja noin 10 prosentissa kaikista tieliikenneonnettomuuksista.
Alcohol also frequently plays a role in other accidents and injuries. 
Alkoholi liittyy myös muihin onnettomuuksiin ja tapaturmiin.
About 70% of young people who drown, and about half of those who die in water traffic accidents, are intoxicated at the time. 
Hukkuneista nuorista noin 70 prosenttia ja vesiliikenneonnettomuuksissa kuolleista noin puolet on päihtyneitä onnettomuushetkellä.
Alcohol use among young people decreased in the 2000s until 2009, at which point this positive trend bottomed out and the percentage of young people engaging in binge drinking began to increase. 
Nuorten alkoholin käyttö väheni 2000-luvulla aina vuoteen 2009 asti, jolloin myönteinen kehitys pysähtyi ja itsensä tosihumalaan juovien osuus kasvoi aiempiin vuosiin verrattuna.
According to the Adolescent Health and Lifestyle Survey in 2009, the percentage of people aged 14 to 18 who drank alcohol until ‘really drunk’ at least once a week was 22% among boys and 21% among girls. 
Vuoden 2009 terveystapatutkimuksen mukaan kuukausittain tosihumalaan asti juovia oli 14-18-vuotiaista pojista 22 prosenttia ja tytöistä 21 prosenttia.
Crime related to social exclusion is caused by the sum of a number of factors. 
Syrjäytymiseen liittyvä rikollisuus syntyy monen tekijän yhteisvaikutuksesta.
Exclusion correlates strongly with violent crime and property crime, and also with drug-related crime in cases where the perpetrator himself or herself is a drug user. 
Syrjäytymisellä on selvä yhteys väkivaltaja omaisuusrikollisuuteen ja huumausainerikollisuuteen silloin, kun rikoksen tekijäksi ryhdytään oman käytön kautta.
Personal and structural factors promoting social exclusion may lead to criminal behaviour. 
Henkilökohtaiset ja rakenteelliset syrjäytymistä edistävät tekijät voivat johtaa rikolliseen käyttäytymiseen.
Entering a subculture that engages in and approves of criminal behaviour may reinforce an individual’s weak sense of identity and improve his or her standing in the subculture’s community. 
Liittyminen rikollista toimintaa tekevään ja sen hyväksyvään alakulttuuriin voi antaa tukea heikolle identiteetille ja vahvistaa yksilön asemaa yhteisössä.
A particular feature of violence in Finland is that it is closely associated with social exclusion. 
Suomalaisen väkivallan erityispiirre on, että se liittyy kiinteästi syrjäytymiseen.
The most usual perpetrator of a violent offence in Finland is a socially excluded man who is unemployed and a substance abuser. He is also highly intoxicated at the time. 
Tavallisin suomalainen henkirikoksen tekijä on syrjäytynyt mies, työtön ja päihteiden väärinkäyttäjä ja joka on tekohetkellä vahvassa humalassa.
Those committing violent crimes and those falling victim to them are often the same people. 
Väkivallan uhrit ja tekijät ovat usein samoja henkilöitä.
In Finland, violence has a strong tendency to become concentrated in this way. 
Suomessa väkivalta kasaantuu voimakkaasti.
According to data collected by the National Research Institute of Legal Policy, 90% of Finns never encounter violence in their lives. 
Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tietojen mukaan noin 90 prosenttia suomalaisista ei koe koskaan väkivaltaa.
By comparison, 1% of the population forms the target of 67% of all violent offences. 
Vastaavasti yhteen prosenttiin väestöstä kohdistuu 67 prosenttia kaikesta väkivallasta.
The same background factors are often at play in intimate partner and domestic violence. 
Samat taustatekijät liittyvät usein myös lähisuhdeja perheväkivaltaan.
According to a report published in 2012,3 the number of socially excluded young people has increased only slightly in recent years. 
Syrjäytyneiden nuorten määrä on vuonna 2012 julkaistun raportin3 mukaan kasvanut viime vuosina vain vähän.
The percentage has varied, being 9% in the early 1990s and about 5% at the end of 2011. 
Heidän määränsä on vaihdellut 1990-luvun alun 9 prosentista vuoden 2011 lopun noin viiteen prosenttiin.
In 2010, there were 51,300 young people aged 15 to 29 who were considered socially excluded. 
Syrjäytyneitä 15–29 -vuotiaita nuoria oli vuonna 2010 yhteensä 51 300.
Of these, some 32,500 form the hard core of the socially excluded. 
Näistä 32 500 on syrjäytymisen kovassa ytimessä.
They are absent from every statistical analysis, and no one knows where they are and what they are doing. 
He eivät näy missään tilastoissa eikä ole tietoa siitä, missä he ovat ja mitä he tekevät.
Nearly one in four excluded young people are of an immigrant origin, and one in three uneducated young people whose native language is some other than Finnish or Swedish are socially excluded. 
Syrjäytyneistä nuorista lähes neljänneksellä on maahanmuuttajatausta ja joka kolmas kouluttamaton vieraskielinen nuori on syrjäytynyt.
There are huge differences in the risk of exclusion between immigrant groups. 
Syrjäytymisriskissä on suuria eroja eri maahanmuuttajaryhmien välillä.
Of Somali-speaking young people aged 15 to 29, more than 40% are socially excluded. 
Somalia puhuvista 15–29 vuotiaista nuorista yli 40prosenttia on syrjäytyneitä.
Dropping out of school and becoming unemployed increase the risk of a young person becoming socially excluded and involved in criminal activity. 
Koulupudokkuus ja työttömyys lisäävät nuoren riskiä syrjäytyä ja joutua mukaan rikolliseen toimintaan.
Awareness of the dangers of becoming a dropout and/or unemployed for a young person’s future has increased, and efforts have been stepped up to prevent and combat dropping out of school. 
Tieto koulupudokkuuden ja työttömyyden merkityksestä nuoren tulevalle elämälle on lisääntynyt, ja tämä on tehostanut työtä koulupudokkuuden ennalta ehkäisemiseksi ja torjumiseksi.
Summary of the security challenges related to social exclusion: 
Yhteenveto syrjäytymiseen liittyvistä turvallisuushaasteista:
•Reducing alcohol abuse that reinforces social exclusion. 
•Syrjäytymistä vahvistavan alkoholin ongelmakäytön vähentäminen
• Reducing safety and security problems associated with alcohol use – 
•Alkoholin käyttöön liittyvien turvallisuusongelmien vähentäminen.
e.g., the elevated risk of injury or accident and the considerable risk of committing or falling victim to violent crime, or of engaging in criminal activity generally. 
Esimerkkejä näistä ovat alttius joutua tapaturmaan tai onnettomuuteen sekä suuri riski joutua väkivallan uhriksi tai tekijäksi tai ajautua rikolliselle uralle.
•Improving the status of socially excluded young people and curbing their criminal behaviour before the problems become serious. 
•Syrjäytyneiden nuorten heikon aseman kohentaminen ja rikollisen käyttäytymisen katkaiseminen ennen ongelmien kärjistymistä.
Everyday security challenges 
Arjen turvallisuushaasteet
4.2.1 Safety and security in and around the home 
4.2.1 Asumisen ja kodin lähiympäristön turvallisuus
Compared with other western EU Member States, Finland has a high incidence of accidents in and around the home.4 About one in every three injuries is sustained in the home, and the number of accidents in the home has almost doubled over the past 25 years. 
Verrattuna muihin läntisiin Euroopan unionin maihin Suomessa tapahtuu paljon tapaturmia kotona ja kodin lähiympäristössä.4 Kotiympäristössä tapahtuu noin kolmannes tapaturmista ja niiden määrä on lähes kaksinkertaistunut viimeisten 25 vuoden aikana.