natgillin/translations-raw huggingface dataset:
background factors affecting violent extremism, racism and discrimination, participation, the Internet and communication, and cooperation and the dissemination of good practices. 
väkivaltaisen ekstremismin taustalla vaikuttaviin tekijöihin, rasismiin ja syrjintään, osallisuuteen, Internetiin ja viestintään sekä yhteistyöhön, osaamiseen ja hyvien käytäntöjen levittämiseen.
Background Factors Affecting Violent Extremism 
Väkivaltaisen ekstremismin taustalla vaikuttavia tekijöitä
Key figure, source 
Tunnusluku, lähde
Level of school drop-outs (%) 
Koulupudokkaiden määrä (%)
young people not in post-comprehensive education 
nuoret, joilla ei ole peruskoulun jälkeistä toisen asteen koulutuspaikkaa
secondary education drop-outs (upper secondary school and vocational education) 
toisen asteen koulutuksen keskeyttäneet (lukio ja ammatillinen koulutus)
Upper secondary school and vocational education 
Lukio ja ammattikoulu
Number of young people aged 16–24 receiving a disability pension due to mental and behavioural problems 
Työkyvyttömyyseläkkeellä mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden takia olevien 16–24 -vuotiaiden nuorten määrä (lkm)
Youth unemployment rate, ages 15–24 (%) 
Nuorisotyöttömyys, 15–24 -vuotiaat (%)
Number of young people under 25 who have been continuously unemployed for over a year 
Alle 25 -vuotiaat nuoret, jotka ovat olleet työttöminä yhtäjaksoisesti yli vuoden (lkm)
Ministry of Employment and the Economy, Annual Employment Service Statistics 
TEM, työnvälityksen vuositilastot
Number of minors aged 15–17 suspected of crimes 
Rikoksista epäillyt alaikäiset 15–17 -vuotiaat nuoret (lkm)
all young people suspected of crimes 
kaikki nuoret rikoksista epäillyt
young people suspected of second or more crimes 
toisesta tai useammasta rikoksesta epäillyt nuoret
Racism and Discrimination 
Rasismi ja syrjintä
National Victimisation Survey 
Kansallinen uhritutkimus
Number of racists crimes reported to the police (main crimes): 
Poliisin tietoon tulleet rasistiset rikokset (päärikokset, lkm):
1. ethnic agitation 
1. kiihottaminen kansanryhmää vastaan
2. defamation 
2. kunnianloukkaus
3. assaults 
3. pahoinpitelyt
Hate crimes reported to the police in Finland, Police College 
Poliisin tietoon tullut viharikollisuus Suomessa, Poliisiammattikorkeakoulu
Social Participation 
Osallisuus yhteiskuntaan
Social participation of young people 
Nuorten osallisuus yhteiskuntaan
Estimates based on reports published annually 
Arvioinnissa käytetään vuosittain ilmestyviä tutkimuksia
Number of NGOs involved in youth work applying for government subsidies 
Valtionapua hakevien nuorisotyötä tekevien kansalaisjärjestöjen määrä (lkm)
The Internet and Communication 
Internet ja viestintä
Number of contacts made to the Internet Police that lead to action 
Nettipoliisin toimenpiteeseen johtaneiden yhteydenottojen lkm
Statistics of the Helsinki Virtual Community Police 
Helsingin virtuaalisen lähipoliisiryhmän tilastot
Number of meetings with the media 
Tapaamiset median kanssa
The Cooperation Network for the Prevention of Violent Extremism 
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn yhteistyöverkosto
Preparation of the Action Plan 
Toimenpideohjelman valmistelu
The task of the expert group was to draw up a Action Plan to prevent violent extremism, with extensive consideration given to extremism motivated by extreme ideas and the use of violence, as well as other serious violence. 
Asiantuntijaryhmän tehtävänä on ollut laatia toimenpideohjelma väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi ottaen huomioon laajasti eri ääriajatteluun perustuva, väkivaltaa käyttävä ekstremismi sekä muu vakava väkivalta.
The Government set up an expert group on 3 November 2011. The group was chaired by Tarja Mankkinen, Director, Internal Security Secretariat. 
Valtioneuvosto asetti asiantuntijaryhmän 3.11.2011. Ryhmän puheenjohtajana on toiminut sisäisen turvallisuuden sihteeristön päällikkö Tarja Mankkinen.
Other members of the expert group: 
Asiantuntijaryhmän muut jäsenet ovat olleet:
The expert group met eight times during its term. 
Asiantuntijaryhmä on kokoontunut toimikautensa aikana kahdeksan kertaa.
One additional working meeting was also held. 
Lisäksi on pidetty yksi ylimääräinen työkokous.
In its meetings, the expert group discussed international and national strategies, programmes and decisions to be considered in the preparation of the Action Plan. 
Kokouksissaan asiantuntijaryhmä on käsitellyt toimenpideohjelman valmistelussa huomioon otettavat kansainväliset ja kansalliset strategiat, ohjelmat ja päätökset.
The expert group drew up an assessment of the current state of violent extremism and the key security challenges related to it, along with proposals for measures to solve these challenges and to prevent problems from arising. 
Asiantuntijaryhmä on laatinut arvion väkivaltaisen ekstremismin nykytilasta ja aiheen keskeisimmistä turvallisuushaasteista sekä ehdotukset toimenpiteiksi näiden haasteiden ratkaisemiseksi ja ongelmien ennalta ehkäisemiseksi.
The expert group also proposed key figures for monitoring the implementation of the Action Plan. 
Lisäksi asiantuntijaryhmä ehdottaa tunnuslukuja, joilla toimenpideohjelman toimeenpanoa seurattaisiin.
The expert group made an excursion to Denmark on 18 – 19 January 2012. The group learnt about practical, local-level work carried out in Denmark to prevent violent extremism. 
Asiantuntijaryhmä on tehnyt tutustumismatkan Tanskaan 18. – 19.1.2012. Matkalla ryhmä perehtyi kuntatason käytännön työhön, jota Tanskassa tehdään väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi.
The expert group held an extended brainstorming meeting at Humaljärvi on 26 January 2012. Outside experts present at this meeting were Vesa Puronen, Docent; Said Aden, Project Coordinator; Olavi Sydänmaanlakka, Manager; and Sami Lipponen, Detective Chief Inspector. 
Asiantuntijaryhmä piti normaalia pidemmän ideointikokouksen Humaljärvellä 26.1.2012. Tilaisuuteen osallistui ulkopuolisina asiantuntijoina dosentti Vesa Puuronen, projektikoordinaattori Said Aden, johtaja Olavi Sydänmaanlakka ja rikoskonstaapeli Sami Lipponen.
The Internal Security Programme steering group outlined the work of the expert group in its meetings on 14 December 2011 and 12 March 2012. 
Sisäisen turvallisuuden ohjausryhmä on linjannut asiantuntijaryhmän työtä 14.12.2011 ja 12.3.2012 kokouksissaan.
Publications of the Ministry of Social Affairs and Health 2012:22 
Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja 2012:10
Government Action Plan for G ender Equality 
Hallituksen tasa-arvo-ohjelma
Government Action Plan for Gender Equality 2012-2015 
Hallituksen tasa-arvo-ohjelma 2012−2015
The Action Plan for Gender Equality 2012–2015 of the Finnish government collates the most important measures by which the government promotes equality between women and men and combats gender-based discrimination. 
Hallituksen tasa-arvo-ohjelma 2012−2015 kokoaa yhteen keskeisiä hallituksen toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistamiseksi.
The Action Plan is an instrument to coordinate the government’s gender equality policy, and it incorporates measures for all the government ministries. 
Ohjelma on väline tasa-arvopolitiikan koordinoimiseksi valtioneuvostossa, ja se sisältää kaikkien ministeriöiden toimenpiteitä.
The Action Plan is based on the Government Programme and the first Government Report on Gender Equality drawn up in 2010. 
Tasa-arvo-ohjelma perustuu hallitusohjelmaan ja vuonna 2010 ensimmäistä kertaa laadittuun valtioneuvoston selontekoon naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta.
The Action Plan also aims to implement the policy outlines incorporated in the said report. 
Tasa-arvo-ohjelmalla toteutetaan myös tasa-arvose lonteon linjauksia.
The government is committed to promoting gender equality in all its decision-making. 
Hallitus on sitoutunut sukupuolten tasa-arvon edistämiseen kaikessa päätöksenteossaan.
The Action Plan for Gender Equality includes a specific component on gender mainstreaming, which applies to all the ministries. 
Tasa-arvo-ohjelmaan sisältyy omana osionaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen, joka koskee kaikkia ministeriöitä.
The ministries continue mainstreaming of the gender perspective in legislative drafting, budget preparation and other activities with major implications for gender equality. 
Ministeriöt jatkavat sukupuolinäkökulman sisällyttämistä lainvalmisteluun, talousarvion laadintaan sekä muihin tasa-arvon kannalta merkittäviin hankkeisiin.
Furthermore, each ministry continues the work of their respective working groups on gender equality and will, inter alia, mainstream a gender perspective in at least one significant branch or project. 
Lisäksi kukin ministeriö jatkaa toiminnallisten tasa-arvoryhmiensä työtä sekä muun muassa valtavirtaistaa sukupuolinäkökulman vähintään yhdellä merkittävällä toimialallaan tai hankkeessaan.
In addition to gender mainstreaming, the Action Plan contains objectives and actions in several theme areas. 
Valtavirtaistamisen lisäksi tasa-arvo-ohjelma sisältää tavoitteita ja toimenpiteitä usealla eri teema-alueella.
These priority areas include 
Näitä painopis tealueita ovat:
gender equality legislation, working life and reconciliation of work and family life, decision-making and promotion of women’s careers, education and research, promotion of democracy and integration policy, economic policy, promotion of men’s and women’s inclusion and health, and combating intimate partner violence and domestic violence, violence against women and sexual violence. 
tasa-arvolainsäädäntö, työelämä sekä työn ja perheen yhteenso vittaminen, päätöksenteko ja naisten urakehityksen edistäminen, koulutus ja tutkimus, demokratian edistäminen ja kotouttamispolitiikka, talouspolitiikka, miesten ja naisten osallisuuden ja terveyden edistäminen sekä lähisuhde- ja per heväkivallan, naisiin kohdistuvan väkivallan ja seksuaalisen väkivallan torjunta.
In addition, the Action Plan underpins organising and developing the work for gender equality. 
Lisäksi ohjelma tukee tasa-arvotyön organisointia ja kehittämistä.
The Action Plan for Gender Equality has been prepared in a working group consisting of representatives of all the ministries. 
Tasa-arvo-ohjelmaa on valmisteltu työryhmässä, jossa on ollut edustettuina kaikki ministeriöt.
In January 2012 a hearing on the draft Action Plan was organised for NGOs and other interested parties. 
Ohjelmaluonnoksesta järjestettiin järjestöille ja muille sidosryhmille kuulemistilaisuus tammikuussa 2012.
The Government adopted a Resolution on the Government Action Plan for Gender Equality on 14 June 2012. 
Valtioneuvosto hyväksyi periaatepäätöksen hallituksen tasa-arvo-ohjelmasta 14.6.2012.
The working group that prepared the Action Plan continues working as a monitoring group for its implementation and will report on the implementation to the government in 2013 and 2015. 
Ohjelmaa val mistellut työryhmä jatkaa ohjelman toimeenpanon seurantaryhmänä ja rapor toi ohjelman toteutumisesta hallitukselle vuosina 2013 ja 2015.
The Ministry of Social Affairs and Health will coordinate the monitoring of the Action Plan, and all the ministries are responsible for implementation of their respective measures. 
Sosiaali- ja ter veysministeriö koordinoi ohjelman seurantaa, ja kukin ministeriö vastaa omien toimenpiteidensä toteutumisesta.
Key words: 
asiasanat:
Act on Equality between Women and Men, career development, decision-making, democracy, economic policy, education, gender, gender equality, gender equality policy, gender mainstreaming, health, integration, intimate partner violence, research, segregation, wage differentials, welfare, working life 
demokratia, hyvinvointi, kotouttaminen, koulutus, laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta, lähisuhdeväkivalta, palkkaerot, päätöksenteko, segregaatio, sukupuoli, sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen, talouspolitiikka, tasa-arvo, tasa-arvopolitiikka, terveys, tutkimus, työelämä, urakehitys
Equality between men and women is a significant societal goal and a prerequisite for a fair and just society. 
Naisten ja miesten välinen tasa-arvo on keskeinen yhteiskunnallinen päämäärä ja oikeudenmukaisen yhteiskunnan edellytys.
The Government is committed to promoting gender equality in all its decision-making. 
Hallitus on sitoutunut edistämään sukupuolten tasa-arvoa kaikessa päätöksenteossaan.
The guiding principle in the present Action Plan for Gender Equality, adopted as a Government Resolution, is that efforts to promote gender equality must be undertaken in all areas of policy and in the preparation of all decision-making. 
Tämän valtioneuvoston periaatepäätöksenä hyväksytyn tasa-arvo-ohjelman punaisena lankana on, että työtä sukupuolten tasa-arvon puolesta tulee tehdä kaikilla politiikka-alueilla ja kaikessa päätöksenteon valmistelussa.
In several areas, Finland has quite a good track record by gender equality criteria: 
Useilla alueilla Suomi pärjää tasa-arvokriteereillä arvioituna varsin hyvin:
for instance, in political decision-making women and men are relatively equally represented. 
esimerkiksi poliittisessa päätöksenteossa naisia ja miehiä on suhteellisen tasapuolisesti.
Gender equality action has also produced positive results on the boards of state-owned enterprises. 
Tasa-arvoon tähtäävät toimet ovat tuottaneet hyviä tuloksia myös valtio-omisteisten yritysten hallituksissa.
Gender equality is a key component in a Finland that is caring and successful, to the building of which we as a Government have committed ourselves. 
Sukupuolten tasa-arvo on keskeinen osa välittävää ja menestyvää Suomea, jonka rakentamiseen olemme hal lituksessa sitoutuneet.
The goals and measures outlined in the Action Plan for Gender Equality further the three principal objectives of the Government Programme: 
Tasa-arvo-ohjelman tavoitteet ja toimenpiteet tukevat hallitusohjelman kolmea päätavoitetta:
the reduction of poverty, inequality and social exclusion; consolidation of public finances; and the strengthening of sustainable economic growth, employment and competitiveness. 
kestävää talouskasvua, työllisyyden ja kilpailukyvyn vahvistamista, köyhyyden, eriarvoisuuden ja syrjäytymisen vä hentämistä sekä julkisen talouden vakauttamista.
Gender equality is part of the Nordic welfare state model. 
Sukupuolten tasa-arvo kuuluu pohjoismaiseen hyvinvointimalliin.
This model depends on a high employment rate, competitive economy, equal services and care for all. 
Malli perustuu korkeaan työllisyysasteeseen, kilpailukykyiseen talouteen, tasa-arvoisiin palveluihin sekä huolenpitoon.
The Government aims to establish a stable and functioning labour market and to improve the quality of working life and wellbeing at work. 
Hallituksen tavoitteena ovat vakaat ja toimivat työmarkkinat sekä työelämän laadun ja työhyvinvoinnin vahvistaminen.
Gender equality issues in working life have continued to be topical. 
Työ elämään liittyvät tasa-arvokysymykset ovat edelleen ajankohtaisia.
Working life is in a state of transition, and our gender equality policy must be able to respond to shifting challenges. 
Työelämä on murroksessa, ja tasa-arvopolitiikankin on pystyttävä vastaamaan muuttu viin haasteisiin.
It is a requirement for a high employment rate that the family leave and daycare system works well. 
Korkean työllisyyden edellytyksenä on, että perhevapaajärjestelmä ja päivähoito toimivat hyvin.
Fathers are increasingly taking family leave, and this is a trend that we wish to accelerate. 
Isien perhevapaiden käyttö on lisääntynyt, ja haluamme vahvistaa tätä kehitystä.
We must also make it easier to return from family leave to work or to the labour market. 
On helpotettava perhevapaalta työhön tai työmarkkinoille palaamista.
The Government is taking a long-term approach to the reduction of poverty, inequality and social exclusion. 
Hallitus toimii pitkäjänteisesti köyhyyden, eriarvoisuuden ja syrjäytymisen vähentämiseksi.
We must take into account how the paths to social exclusion of men and women differ from one another. 
Tässä työssä on otettava huomioon se, miten miesten ja naisten syrjäytymispolut poikkeavat toisistaan.
In the case of men, attention must be paid to the fact that a large group of men remain entirely outside education and working life. 
Miesten osalta on kiinnitettävä huomi ota siihen, että iso joukko miehiä jää koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle.
Equality between women and men requires the elimination of gender-based discrimination, also in cases where it is linked to other forms of discrimination. 
Naisten ja miesten välisen tasa-arvon toteutumisen edellytyksenä on sukupuo leen perustuvan syrjinnän poistaminen, myös silloin, kun sukupuoli yhdistyy muihin syrjinnän muotoihin.
Women of immigrant origin, for instance, face particular and severe challenges in working life. 
Esimerkiksi maahanmuuttajataustaiset naiset kohtaavat työelämässä erityisiä haasteita.
Finland is committed through international treaties to comprehensive prevention of violence against women, which is one form of discrimination. 
Naisiin kohdistuva väkivalta on yksi syrjinnän muoto, jonka vähentämiseen Suomi on kansainvälisin sopimuksin sitoutunut.
Also, the status of gender minorities should be provided for in the Equality Act. 
Lisäksi sukupuolivähemmistöjen asemasta on tarpeen säätää tasa-arvolaissa.
Gender equality is a human rights issue. 
Sukupuolten tasa-arvo on ihmisoikeuskysymys.
In Finland, and in the world at large, we are experiencing a state of economic uncertainty that places significant challenges on political decision-making. 
Elämme sekä Suomessa että maailmanlaajuisesti keskellä taloudellista epävarmuutta, joka asettaa merkittäviä haasteita poliittiselle päätöksenteolle.
In such times of transition we need a strong gender equality policy and concrete measures to promote equality. 
Erityisesti tällaisina muutosaikoina tarvitsemme vahvaa tasa-arvopolitiikkaa ja konkreettisia toimia tasa-arvon edistämiseksi.
In accordance with the Government Programme, the impact of measures on the position of women and men will be assessed in legislative drafting and budget preparation. 
Hallitusohjelman mukaisesti lainvalmistelussa ja talousarvion laadinnassa tulee arvioida toimenpiteiden vai kutuksia naisten ja miesten asemaan.
Sustainable economic policy and promoting gender equality go hand in hand! 
Kestävä talouspolitiikka ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen kulkevat käsi kädessä!
Jyrki Katainen 
Jyrki Katainen
Paavo Arhinmäki 
Paavo Arhinmäki
Minister of Culture and Sport, 
Kulttuuri- ja urheiluministeri,
Minister charged with gender equality affairs 
tasa-arvoasioista vastaava ministeri
Summary 
tiivistelmä
Foreword ....................................................................................................................5 
esipuhe
1 Objectives and monitoring of the Action Plan for Gender Equality ..............9 
1 tasa-arvo-ohjelman tavoitteet ja seuranta ........................................................11
2 Measures to be undertaken by all ministries to mainstream the gender perspective ...............................................................................................................12 
2 kaikkien ministeriöiden toimet sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseksi..14
3 Gender equality legislation and gender equality policy measures ................15 
3 tasa-arvolainsäädäntö ja tasa-arvopoliittiset toimet.......................................17
3.1 Gender equality legislation ......................................................................................... 
3.1 tasa-arvolainsäädäntö....................................................................................................
3.2 Promoting gender equality and preventing discrimination in working life, narrowing the gender pay gap, and reconciliation of work and family life......................................................................................................... 
3.2 tasa-arvon edistäminen ja syrjinnän ehkäiseminen työelämässä, sukupuolten välisten palkkaerojen kaventaminen sekä työn ja perheen yhteensovittaminen...........................................................................................................
3.3 Promoting women’s career development and increasing equal representation of women and men in decision-making in the public and private sectors ......................................................................................................... 
3.3 naisten urakehityksen edistäminen ja sukupuolten tasapuolisen edustuksen lisääminen julkisen ja yksityisen sektorin päätöksenteossa...22
3.4 Promoting gender equality and reducing segregation in education and research.......................................................................................................................23 
3.4 sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja segregaation vähentäminen koulutuksessa ja tutkimuksessa ....................................................................................25
3.5 Promoting gender equality in the reinforcement of democracy and citizen participation and in integration policy ...................................................26 
3.5 sukupuolten tasa-arvon edistäminen demokratian ja kansalaisvaikuttamisen vahvistamisessa ja kotouttamispolitiikassa...........................27
3.6 incorporating the gender perspective into economic policy....................28 
3.6 sukupuolinäkökulman sisällyttäminen talouspolitiikkaan..............................................................................................................29
3.7 the gender perspective in the promotion of health and wellbeing and in the combating of intimate partner violence and domestic violence .................................................................................................................................29 
3.7 sukupuolinäkökulma hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä sekä lähisuhde- ja perheväkivallan torjunnassa.................................................29
3.7.1 Promoting social participation and health among men and women..29 
3.7.1 miesten ja naisten osallisuuden ja terveyden edistäminen.............29
3.7.2 combating intimate partner violence, domestic violence, violence against women and sexual violence, and assessing the legislation concerning the buying of sex services........................ 
3.7.2 lähisuhde- ja perheväkivallan, naisiin kohdistuvan väkivallan sekä seksuaalisen väkivallan torjunta ja seksin ostoa koskevan lainsäädännön arviointi.....................................................................................
3.8 Gender equality organisation, development and resources......................34 
3.8 tasa-arvotyön organisointi, kehittäminen ja voimavarat .............................34
1 Objectives and monitoring of the action plan for gender equality 
1\tab Tasa-arvo-ohjelman tavoitteet ja seuranta
‘Gender equality’ refers to equal rights and opportunities for women and men in working life and in society at large. 
Sukupuolten tasa-arvolla tarkoitetaan naisten ja miesten yhtäläisiä oikeuksia ja mahdollisuuksia yhteiskunnassa ja työelämässä.
Equality means equal treatment and enabling equal prerequisites for women and men. 
Tasa-arvo on yhdenvertaista kohtelua ja yhtäläisten edellytysten luomista.
Equality requires the elimination of gender-based discrimination, also in cases where it is linked to other forms of discrimination. 
Tasa-arvon edellytyksenä on sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistaminen, myös sen yhdistyessä muihin syrjinnän muotoihin.
Gender equality involves the fair distribution of power and resources and equal appreciation of the diversity of actions and needs of women and men. 
Sukupuolten tasa-arvon toteutumiseen kuuluu vallan ja resurssien oikeudenmukainen jakaminen sekä naisten ja miesten erilaisten toimintatapojen ja tarpeiden yhtäläinen arvostaminen.
Striving for gender equality is a continuous effort to achieve de facto gender equality. 
Tasa-arvon tavoittelu on jatkuvaa toimintaa sukupuolten tosiasiallisen tasa-arvon toteuttamiseksi.
Equal rights and opportunities for women and men are fundamental human rights. 
Naisten ja miesten yhtäläiset oikeudet ja mahdollisuudet ovat perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia.