natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Intensifying competition and the removal of its barriers also removes the need for ex ante regulation of the market. 
Kilpailun esteiden poistuminen ja kilpailun lisääntyminen poistaa myös tarvetta markkinoiden ennakkosääntelylle.
At present, FICORA has considered it necessary to target financial ex ante regulation at the television broadcasting service market and the nationwide analogue radio broadcasting service market in order to guarantee the availability of television broadcasting services with cost-oriented pricing and the availability of radio broadcasting services to broadcasters. 
Tällä hetkellä Viestintävirasto on katsonut tarpeelliseksi kohdistaa taloudellista ennakkosääntelyä televisiolähetyspalvelujen markkinoille sekä analogisten valtakunnallisten radiolähetyspalvelujen markkinoille, jotta ohjelmatoimijoille on voitu turvata kustannussuuntautuneesti hinnoitellut televisiolähetyspalvelut ja radiolähetyspalvelujen saanti.
If true network competition is generated, allowing broadcasters to organise competitive bidding processes for network operators without limitations, it is likely that financial ex ante regulation could be gradually lifted. 
Jos todellista verkkokilpailua syntyy ja ohjelmistotoimijoille luodaan mahdollisuus vapaasti kilpailuttaa verkkotoimijoita, on todennäköistä, että taloudellista ennakkosääntelyä voidaan vähentää.
Frequency distribution in relation to market competition in the communication-services market 
Taajuusjaon merkitys markkinakilpailun kannalta viestintäpalvelujen markkinoilla
Frequencies are allocated for communication network use with so-called beauty contests or through an auction. 
Taajuudet viestintäverkkojen käyttöön voidaan jakaa niin sanotulla kauneuskilpailulla tai huutokaupalla.
If beauty contests are used to distribute frequencies, it needs to be ensured that the operators who receive frequencies through a beauty contest have sufficient encouragement to use the frequencies under their management as efficiently as possible. 
Mikäli taajuuksien jakamisessa käytetään kauneuskilpailua, tulee varmistua siitä, että kauneuskilpailulla taajuuksia saaneille toimijoille muodostuu riittävät kannusteet käyttää hallinnoimiaan taajuuksia mahdollisimman tehokkaasti.
To this end, a frequency-fee system encouraging the efficient use of frequencies should be established, taking into account the costs of spectrum management and covering incentives that promote efficient frequency use. 
Tätä varten tulee muodostaa tehokkaaseen taajuuksien käyttöön kannustava taajuusmaksujärjestelmä, joka huomioi taajuushallinnoinnista koituvat kustannukset sekä kannustimet taajuuksien tehokkaaseen käyttöön.
Correspondingly, if frequencies are distributed through an auction, a frequency fee that encourages frequencies to be used efficiently is not needed per se , as it is sufficient to ensure that the costs of spectrum management are covered. 
Vastaavasti, mikäli taajuudet jaetaan huutokaupalla, tehokkaaseen taajuuksien käyttöön kannustavaa taajuusmaksujärjestelmää ei sinällään tarvita, vaan tällöin riittää, että taajuushallinnoinnista koituvat kulut tulevat katetuiksi.
Auctions, as such, steer operations towards efficient use of spectrum. 
Huutokauppa ohjaa jo itsessään taajuuksien tehokkaaseen käyttöön.
Through use of either auctions or beauty contests and frequency fees that serve as incentives in frequency distribution, it is possible to minimise the after-effects of the distribution on the market. 
Käyttämällä joko kauneuskilpailua ja kannustavia taajuusmaksuja tai huutokauppaa taajuuksien jaossa voidaan minimoida taajuuksien jaosta markkinoille koituvia jälkivaikutuksia.
Auctions have the benefit of market-driven frequency pricing, along with transparent granting of rights of use. 
Huutokaupan etuna on se, että taajuuksien hinnoittelu tapahtuu markkinaehtoisesti ja käyttöoikeuksien myöntäminen on läpinäkyvää.
With beauty contests, on the other hand, the availability of certain crucial frequencies and their use in special circumstances can be ensured. 
Kauneuskilpailulla voidaan taas varmistaa tiettyjen tarpeellisten taajuuksien saatavuus ja käyttö erityistilanteissa.
The problem with frequency fees that include incentives is that frequency fees are defined with an administrative decision wherein the amount of the fee is always based on an estimate of its potential market price. 
Kannustavien taajuusmaksujen ongelmana on se, että taajuusmaksujen määrittäminen tulee tehdä hallinnollisella päätöksellä, jossa taajuusmaksun suuruus perustuu aina arvioon mahdollisesta markkinahinnasta.
In the communication-services market, frequency distribution can also be carried out through a combination of beauty contests and auctions: the availability of frequencies to the so-called public interest channels can be ensured with beauty contests, for example, and the availability of market-driven channels through an auction. 
Viestintäpalvelujen markkinoilla taajuuksien jakamisessa voidaan käyttää myös kauneuskilpailun ja huutokaupan yhdistelmää esimerkiksi siten, että kauneuskilpailulla varmistetaan niin sanottujen yleiskanavien taajuuksien saatavuus ja huutokaupalla markkinaehtoisten kanavien saatavuus.
The frequency licences granted after a beauty contest could include requirements of ensuring the availability of frequencies for public interest channels, and obligations related to broadcasting services’ pricing. 
Kauneuskilpailulla jaettaviin taajuustoimilupiin voitaisiin asettaa vaatimuksia muun muassa liittyen yleiskanavien taajuuksien saatavuuden varmistamiseen ja lähetyspalvelujen hinnoitteluun liittyviä velvoitteita.
For frequency licences granted after a beauty contest, it should also be ensured that there are at least two separate network operators in the television broadcasting service market providing television broadcasting services for public interest channel broadcasters. 
Kauneuskilpailulla jaettavien taajuustoimilupien kannaltakin olisi syytä varmistaa, että televisiolähetyspalvelujen markkinoilla on ainakin kaksi erillistä verkkotoimijaa, jotka tarjoavat televisiolähetyspalveluja yleiskanavien ohjelmatarjoajille.
Thereby, in addition to any ex ante regulation, public interest channel broadcasters would have the opportunity to request competing tenders from two broadcasting service providers. 
Tällöin yleiskanavien ohjelmatarjoajille jäisi mahdollisen ennakkosääntelyn lisäksi mahdollisuus kilpailuttaa lähetyspalvelujen tarjoajia kahden toimijan kesken.
However, for this to take place, programme licences must be defined in sufficiently open terms to allow operators to choose the broadcasting service provider from at least two network operators. 
Tämä kuitenkin edellyttää, että ohjelmistotoimiluvat on määritelty siinä määrin avoimeksi, että toimijat voisivat valita lähetyspalvelujen tarjoajan vähintään kahdesta verkkotoimijasta.
Investment incentives in the communication-services market 
Investointikannusteet viestintäpalvelujen markkinoilla
A company operating in a centralised market does not face competitive pressure in the wholesale or end-customer markets. 
Keskittyneillä markkinoilla toimiva yritys ei kohtaa kilpailupainetta tukku- tai loppuasiakasmarkkinoilla.
In such markets, companies are not motivated to improve quality, as they can charge monopoly prices without pressure to make investments that improve their competitive edge or the quality of their end product. 
Tällaisilla markkinoilla yrityksen kannustimet laadun parantamiseen ovat vähäiset, sillä se voi periä asiakkailtaan monopolistista hintaa ilman lopputuotteen laatua tai kilpailukykyä parantavia investointeja.
When compared to centralised markets, competition in the wholesale or end-product markets strengthens investment incentives in a variety of ways as companies providing competing services aim to offer increasingly attractive services to their customers. 
Keskittyneisiin markkinoihin verrattuna kilpailu tukku- tai lopputuotemarkkinoilla kasvattaa investointikannusteita monin eri tavoin, kun kilpailevia palveluita tarjoavat yritykset pyrkivät tarjoamaan asiakkaille houkuttelevampia palveluita.
In technology-driven industries, a key investment incentive is created when the company that is first to invest in technology that enables the provision of newer or better services is also the first that can reap the benefits of the investment as acquisition of customers. 
Keskeinen investointikannuste teknologiavetoisilla aloilla syntyy, kun uusien tai parempien palvelujen tuottamiseen tarvittavaan teknologiaan ensimmäisenä investoiva yritys voi ensimmäisenä hyödyntää investointia asiakashankinnassa.
Investment incentives created by competition affect all operators in the market. 
Kilpailun tuomat investointikannusteet koskevat kaikkia markkinatoimijoita.
In the area of telecommunications services, for example, intense price competition in basic services has led to competition in terms of quality and new services. 
Esimerkiksi telepalveluissa peruspalveluiden kova hintakilpailu on johtanut kilpailuun laadulla ja uusilla palveluilla.
When customers can purchase basic services with roughly the same content for the same price from all operators in the market, companies can differentiate themselves from others by offering new features or supplementary services. 
Kun asiakas voi ostaa suunnilleen samansisältöisen peruspalvelun samaan hintaan kaikilta markkinatoimijoilta, yritykset voivat erottautua toisistaan tarjoamalla uusia ominaisuuksia tai lisäpalveluita.
In television and radio operations, key investments and, at the same time, changes in technology influence the technology of the transmission network. 
Televisio- ja radiotoiminnassa keskeisimmät investoinnit ja toisaalta teknologiset muutokset kohdistuvat välitysverkon tekniikkaan.
Of the technological changes being introduced in the foreseeable future, moving to HD broadcasting in the terrestrial television network will require perhaps the clearest investment. 
Näköpiirissä olevista teknologisista muutoksista investointeja vaatii siirtyminen teräväpiirtokuvan välitykseen maanpäällisessä televisioverkossa.
To some extent, networks that support the broadcasting of HD content have already been built. 
Osin verkkoja on jo rakennettu tukemaan teräväpiirtokuvasisältöjen lähettämistä.
For competing network companies, increasing the coverage of the broadcasting network will also continue to require investment. 
Kilpailevien verkkoyritysten osalta myös lähetysverkon kattavuuden lisääminen vaatii edelleen investointeja.
FINNISH CONTENT CREATION AND THE PLURALITY AND VERSATILITY OF COMMUNICATIONS 
KOTIMAINEN SISÄLTÖTUOTANTO JA VIESTINNÄN MONIPUOLISUUS JA MONIARVOISUUS
Safeguarding domestic content creation 
Kotimaisen sisältötuotannon turvaaminen
According to the current Government Programme, cultural policy must focus on content creation and the efficient distribution of content. 
Nykyisen hallitusohjelman mukaan kulttuuripolitiikan tulee painottua sisältöjen luomiseen ja tehokkaaseen levittämiseen.
The Government Programme also includes other objectives that are significant in terms of audiovisual culture. 
Hallitusohjelmaan sisältyy myös muita audiovisuaalisen kulttuurin kannalta tärkeitä tavoitteita.
These objectives and the policies affecting audiovisual culture in 2012–2015 are presented in the Ministry of Education and Culture publication ‘Audiovisual culture in a digital environment’. 
Näitä tavoitteita ja audiovisuaalisen kulttuurin poliittisia linjauksia vuosille 2012 – 2015 on käsitelty opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisussa Audiovisuaalinen kulttuuri digitaalisessa ympäristössä.
The Finnish independent content creation market is dependent on the purchasing activities of television companies. 
Suomalaiset riippumattoman sisältötuotannon markkinat ovat televisioyhtiöiden ostokäyttäytymisen varassa.
YLE itself emphasises the company's significant role as a purchaser of Finnish content and a promoter of the nation’s mental advancement. 
Yleisradio Oy painottaa itse yhtiön merkittävää roolia suomalaisen sisällön ostajana ja kansan henkisen kehityksen edistäjänä.
The future of Finnish content creators is, however, likely to be weakened by circumstances such as the increasing ease with which consumers will in future be able to choose international content over Finnish content via the internet. 
Suomalaisten sisällöntuottajien tulevaisuutta heikentänee kuitenkin esimerkiksi se, että kuluttajien on jatkossa entistäkin helpompi valita kansainvälistä sisältöä internetin välityksellä suomalaisen sisällön sijaan.
In the spring of 2012, YLE announced that it will develop its programming content. For the Finnish content creation industry, this is encouraging news. 
Yleisradio Oy:n keväällä 2012 julkistama tieto siitä, että yhtiö kehittää ohjelmasisältöjään on suomalaisen sisältötuotannon kannalta rohkaiseva.
The YLE Board of Directors has proposed that, in the next three years, the company purchase programmes and services from domestic production companies in increasing volumes. 
Yhtiön hallitus on esittänyt, että yhtiö ostaisi seuraavien kolmen vuoden aikana kotimaisilta tuotantoyhtiöiltä nykyistä enemmän ohjelmia ja palveluja.
From the 2012 level, the company intends to increase its new external purchases by 30 per cent in 2013–2015. 
Yhtiön tarkoituksena on lisätä vuosina 2013 – 2015 ulkopuolelta ostettavia uushankintoja 30 prosentilla vuoden 2012 tasosta.
The purchases would amount to EUR 20–24 million annually and most likely be in the fields of entertainment, drama, films and documentaries. 
Vuosittain ostot olisivat 20 – 24 miljoonan euron välillä. Ostot tulevat todennäköisimmin olemaan viihtymisen, draaman, elokuvan ja dokumenttien alueelta.
Purchasing news externally, in contrast, is not being considered. 
Sen sijaan esimerkiksi uutisiin ulkopuolisia ostoja ei kaavailla.
YLE has also announced that it wants to increase its cooperation with external parties in format and product development. 
Lisäksi Yleisradio Oy on ilmoittanut haluavansa lisätä yhteistyötä ulkopuolisten tahojen kanssa formaatti- ja tuotekehityksessä.
Even though Finnish television companies are major customers of independent content-producers and have great power in negotiations, content-producers are increasingly able to offer their products also to customers who do not purchase actual television content. 
Vaikka suomalaiset televisioyhtiöt ovat riippumattomien sisältötuottajien suuria ja neuvotteluvoimaisia asiakkaita, pystyvät sisällöntuottajat tarjoamaan tuotteitaan yhä enemmän myös asiakkaille, jotka eivät osta varsinaista televisiosisältöä.
The other content includes, for example, internet content such as online games and online advertising, along with promotional videos for companies. 
Tällaista muuta sisältöä ovat muun muassa internetsisältö, kuten verkkopelit ja verkkomainonta sekä yritysten promootiovideot.
Since the internal market for Finnish content production is small, with few opportunities available outside the national borders of Finland, it would seem reasonable for content-producers to coordinate shared technical production resources, and concentrate on the creation of programme formats that would be in demand abroad, too. 
Koska suomalaisella sisällöntuotannolla on pienet sisämarkkinat ja heikot markkinat kansallisten rajojemme ulkopuolella, voisi olla järkevää, että sisällöntuottajat koordinoisivat teknisen tuotannon yhteisiä resursseja ja keskittyisivät luomaan ohjelmaformaatteja, joilla olisi kysyntää myös ulkomailla.
Plurality and versatility of communications 
Viestinnän monipuolisuus ja moniarvoisuus
In the 2000s, the television content supply has grown significantly. 
Televisiotarjonta on kasvanut 2000-luvulla merkittävästi.
In 2001, at the time of the switchover to digital television operations, two YLE channels and two commercial channels were available via terrestrial networks. 
Siirryttäessä vuonna 2001 digitaaliseen televisiotoimintaan, maanpäällisissä verkoissa oli saatavilla kaksi Yleisradion ja kaksi kaupallista televisiokanavaa.
In 2011, television operations use 10 multiplexes, which transmit more than 50 channels. 
Vuonna 2011 televisiotoiminnan käytössä on kymmenen kanavanippua, joissa välitetään yli viittäkymmentä kanavaa.
The assessment of licence granting criteria – i.e., the promotion of versatility and freedom of speech, as defined in the Television and Radio Act – has changed too: in a world with four channels, granting criteria were assessed per channel. 
Televisio- ja radiotoiminnasta annetussa laissa toimilupien myöntämiskriteerien, monipuolisuuden ja sananvapauden edistämisen arviointi on myös muuttunut; neljän kanavan maailmassa myöntämiskriteerejä arvioitiin kanavakohtaisesti.
With the greater availability of television services, granting criteria are now assessed in view of the entire supply. 
Tarjonnan laajennuttua myöntämiskriteereitä arvioidaan koko tarjonnan kannalta.
The strong position of domestic content in the fields of music and audiovisual culture is largely due to Finns’ cultural preferences. 
Kotimaisen sisällön merkittävä asema musiikin ja audiovisuaalisen kulttuurin alalla johtuu lähinnä suomalaisten kulttuurisista mieltymyksistä.
The Television and Radio Act has set the quota for independent programme production five percentage points above the figure given in the EU's Audiovisual Directive. 
Televisio- ja radiotoiminnasta annetussa laissa riippumattomien ohjelmatuottajien kiintiö on ollut viisi prosenttiyksikköä EU:n AV-direktiiviä korkeampi.
With few exceptions, licence terms have, in practice, not included a requirement for broadcasting programmes in Finnish or Swedish. 
Toimilupien ehdoissa ei ole käytännössä edellytetty harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta suomen- tai ruotsinkielisten ohjelmien esittämistä.
When regulation is renewed, it needs to be assessed whether the original language of programmes should receive stronger emphasis in the steering of the audiovisual industry. 
Sääntelyä uudistettaessa tulee arvioitavaksi, pitäisikö esimerkiksi ohjelmien alkuperäiskieltä käyttää audiovisuaalisen alan ohjauksessa nykyistä laajemmin.
Regulation and assessments of programme supply should take into account the change in how versatility is viewed: 
Sääntelyssä ja tarjontaa arvioitaessa tulisi ottaa huomioon muutos monipuolisuuden arvioinnissa:
the versatility of an extensive offering consists of combinations of different channels, not of channels that are versatile individually. 
laajan tarjonnan monipuolisuus koostuu usean erilaisen kanavan yhdistelmästä eikä useasta monipuolisesta kanavasta.
On the European level, many countries regulate the centralisation of communications. 
Euroopan tasolla viestinnän keskittymistä säännellään monissa maissa.
In Austria, Germany, Ireland, and Great Britain, for example, competition legislation includes provisions related to various media. 
Esimerkiksi Itävallassa, Saksassa, Irlannissa ja Iso-Britanniassa kilpailulainsäädäntö sisältää myös eri medioita koskevaa sääntelyä.
Moreover, the competition authorities of many countries cooperate with the authorities that grant television and radio licences. 
Lisäksi monissa maissa paikallinen kilpailuvirasto tekee yhteistyötä televisio- ja radiolupia myöntävien viranomaisten kanssa.
Traditionally, regulation of communications centralisation has aimed at limiting the chances of any operator gaining a dominant position, through regulation of licences, ownership or viewership shares at either national or local level. 
Perinteisesti viestinnän keskittymisen sääntely on pyrkinyt rajoittamaan määräävän aseman muodostumista sääntelemällä lupien, katsojaosuuden tai omistusosuuden määrää joko kansallisella tai paikallisella tasolla.
Cross-ownership amongst television, radio, and newspaper and magazine companies is also restricted in many countries, including the Netherlands, Italy, Sweden and Great Britain. 
Myös ristiinomistusta (cross ownership) televisio-, radio- ja lehtiyhtiöiden välillä on rajoitettu useassa maassa, muun muassa Hollannissa, Italiassa, Ruotsissa ja Iso-Britanniassa.
In the Netherlands, however, cross-ownership regulation was recently loosened in order to facilitate cooperation between communications companies. 
Hollannissa ristiinomistuksen sääntelyä on kuitenkin hiljattain höllennetty, jotta viestintäyritysten välinen yhteistyö helpottuisi.
Countries that regulate the centralisation of media aim at ensuring the versatility of communication services and safeguarding the right to freedom of speech. 
Median keskittymistä sääntelevät maat pyrkivät rajoituksillaan varmistamaan viestintäpalveluiden monimuotoisuuden sekä turvaamaan oikeuden sananvapauteen.
In Sweden, for example, local radio operators have been divided in the licensing phase into commercial and public-interest radio stations, of which the latter have the task of broadcasting programmes particularly on topics that touch the local population. 
Esimerkiksi Ruotsissa paikalliset radio-operaattorit on jaettu lupavaiheessa kaupallisiin ja yleishyödyllisiin radioasemiin, joista jälkimmäisten tehtävänä on lähettää ohjelmaa etenkin paikallista väestöä koskevista asioista.
The limited number of existing frequencies and the size of the market in small countries are also reasons behind regulation of communications centralisation. 
Olemassa olevien taajuuksien rajallinen määrä sekä pienissä maissa markkinoiden koko ovat myös syitä viestinnän keskittymisen sääntelyyn.
Currently, YLE has four public-service channels in the terrestrial mass-communication network. 
Tällä hetkellä Yleisradio Oy:n julkisen palvelun kanavia on maanpäällisessä joukkoviestintäverkossa neljä.
MTV Media, part of Bonnier Group, has a total of three free-to-air channels and 10 pay-television channels in the terrestrial mass-communication network. 
Bonnier-konserniin kuuluvalla MTV Medialla on maanpäällisessä joukkoviestintäverkossa yhteensä kolme vapaasti vastaanotettavaa kanavaa ja 10 maksutelevisiokanavaa.
Sanoma Media Finland, on the other hand, has three free-to-air channels and eight pay-television channels. 
Sanoma Media Finlandilla on puolestaan kolme vapaasti vastaanotettavaa kanavaa ja kahdeksan maksutelevisiokanavaa.
Other free-to-air channels include Fox (previously SuomiTV) and TV5/VoiceTV. 
Muita vapaasti vastaanotettavia kanavia ovat Fox (ent. SuomiTV) ja TV5/ VoiceTV.
Moreover, licences for seven pay-television channels have been granted to international operators. 
Lisäksi kansainvälisille toimijoille on myönnetty toimiluvat seitsemälle maksutelevisiokanavalle.
UrhoTV, which provides pay-television services, has also been granted a licence to the terrestrial network. 
Maanpäälliseen verkkoon on vielä myönnetty toimilupa UrhoTV:lle, joka tarjoaa maksutelevisiopalveluja.
According to a study of Finnish television supply, the three largest classes of programme content in 2010 were factual programmes (34 per cent), entertainment (20 per cent), and foreign fiction (19 per cent). 
Suomalaista televisiotarjontaa koskevan selvityksen mukaan kolme suurinta ohjelmaluokkaa vuonna 2010 olivat asiaohjelmat (34 %), viihde (20 %) ja ulkomainen fiktio (19 %).
The classification of entertainment and factual programmes has become increasingly difficult. 
Viihde- ja asiaohjelmien luokittelu oli kuitenkin käynyt yhtä vaikeammaksi.
Sports accounted for 11 per cent of the programme supply. 
Urheilun osuus tarjonnasta oli 11 prosenttia.
The share of children’s programmes was down to four per cent. 
Lastenohjelmien osuus oli laskenut neljään prosenttiin.
In 2010, 39 per cent of the total programme supply of the 12 channels covered by the study (TV1, TV2, FST5, Teema, MTV3, Subtv, Nelonen, JIM, Liv, Nelonen Sport, The Voice / TV Viisi, and SuomiTV) consisted of domestic productions. 
Vuonna 2010 kahdentoista tutkitun kanavan (TV1, TV2, FST5, Teema, MTV3, Subtv, Nelonen, JIM, Liv, Nelonen Sport, The Voice/TV Viisi ja SuomiTV) yhteenlasketusta ohjelmistosta 39 prosenttia oli kotimaista tuotantoa.
Promoting freedom of speech 
Sananvapauden edistäminen