natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most important strategic centres for the realisation of the Intelligent Strategy for Transport are the information and communications industry centre, TIVIT, and the built environment centre, RYM Ltd. 
Liikenteen älystrategian toteutuksessa strategisen huippuosaamisen keskittymistä tärkeimmät ovat tieto- ja viestintäteollisuuden TIVIT Oy ja rakennetun ympäristön RYM Oy.
The business sector produces and exports commercial intelligent transport services and products, which it also actively utilises in its own business activities. 
Elinkeinoelämä vastaa strategian kaupallisten palveluiden ja tuotteiden toteuttamisesta ja viennistä sekä toimii myös niiden aktiivisena hyödyntäjänä omassa liiketoiminnassaan.
The municipal sector is in charge of the implementation and municipal-level development of the Intelligent Strategy for Transport, and ensures the cross-border continuity of services. 
Kuntasektori vastaa liikenteen älystrategian toteuttamisesta ja kehittämisestä kuntatasolla ja huolehtii palveluiden jatkuvuudesta kuntarajojen yli.
Key forms of cooperation include regional MAL and MALPE letters of intent, regional transport system letters of intent and regional transport management cooperation groups. 
Kuntasektorin toiminnan osalta keskeisiä yhteistyömuotoja ovat seudulliset MAL- ja MALPE-sopimukset, seudulliset liikennejärjestelmätyön aiesopimukset sekä seudulliset liikenteenhallintayhteistyöryhmät.
The regional cooperation organisations in the municipal sector play a key role in the development of more wide-scale forms of cooperation that function across municipal borders. 
Kuntasektorilla toimivat seutuyhteistyön edistämiseen rakennetut organisaatiot ovat keskeisessä roolissa rakennettaessa laajempia kuntarajat ylittäviä yhteistyömuotoja.
The most significant of these is the Helsinki Regional Transport Authority (HSL/HRT), which has ensured that the development and implementation of intelligent transport solutions forms an essential part of regional transport system development. 
Näistä valtakunnan tasolla merkittävin rooli on Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymällä (HSL), joka on nostanut älyliikenteen ratkaisujen kehittämisen ja käyttöönoton oleelliseksi osaksi seudullista liikennejärjestelmän kehittämistä.
Educational and research organisations in the transport sector are responsible for integrating ITS with basic education and research in their substantive areas. 
Alan koulutus- ja tutkimusorganisaatiot vastaavat omilla substanssialueillaan älyliikenteen integroimisesta alan perusopetukseen ja -tutkimukseen.
In accordance with their operating plans, the research institutes will participate in ITS research projects and play a key role in the production of information for decision makers and service providers. 
Sektoritutkimuslaitokset osallistuvat omien toimintasuunnitelmiensa mukaisesti älyliikenteen tutkimushankkeisiin ja ovat keskeisessä roolissa tiedon tuottamisessa sekä päätöksentekijöiden että palveluntuottajien käyttöön.
The expertise to be found at universities and polytechnics should particularly be exploited to test the functionality and assess the impacts of new innovations. 
Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkimusosaaminen tulee hyödyntää erityisesti uusien innovaatioiden toimivuuden testaamisessa ja vaikuttavuuden arvioinnissa.
ITS Factory is an innovation, testing and development environment for ITS, which utilises PPP to look for solutions for the challenges posed by increasing traffic volumes. 
ITS Factory on älyliikenteen innovaatio-, kokeilu- ja kehitysympäristö, jossa haetaan kasvavan liikenteen mukanaan tuomiin haasteisiin ratkaisuja julkisen ja yksityisen sektorin tiiviillä yhteistyöllä.
The objective of the PPP is to make the Tampere region a nationally and internationally significant ITS test area. The transport environment is of an ideal size and the area is home to many potential collaborators in the field of intelligent transport solution, product and service development. 
Yhteistyön tavoitteena on muodostaa Tampereen seudusta kansallisesti ja kansainvälisesti merkittävä älyliikenteen testialue, jossa on tarjolla sopivan kokoluokan liikenneympäristö sekä potentiaalisia yhteistyökumppaneita uusien älyliikenteen ratkaisujen, tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen.
Funding for implementation of the Intelligent Strategy for Transport 
Liikenteen älystrategian toimeenpanon rahoitus
In recent years, the administrative structure of the transport sector has been reformed 
Liikennesektorilla on viime vuosina uudistettu hallinnon rakenteita.
with the intention of moving away from infrastructure- and sector-specific approaches and towards transport system-level systemic thinking. 
Tavoitteena on ollut muuttaa väylä- ja sektorikohtaista ajattelua liikennejärjestelmätason systeemiseksi ajatteluksi.
The change has been supported by the Transport Revolution programme, and the shift in thinking is visible in the Government’s Transport Policy Report and new transport policy. 
Muutosta on tuettu liikennerevoluutio-ohjelmalla ja ajattelutavan muutos näkyy liikennepoliittisessa selonteossa ja uuden liikennepolitiikan linjaamisessa.
The shift has also affected funding; it is increasingly difficult to separate ITS funding from other transport administration funding. 
Muutosprosessi näkyy myös älyliikenteen toimeenpanon rahoituksessa; on aikaisempaa vaikeampaa eritellä älyliikennerahoitusta muusta liikennehallinnon rahoituksesta.
Intelligent transport is defined as the utilisation of information and communications technology in transport. 
Älyliikenteen määrittelyn mukaisesti älyliikenteellä tarkoitetaan tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämistä liikenteessä.
Thus, all traffic management and control systems and their background systems could be considered to represent intelligent transport. 
Laajasti ajateltuna kaikki liikenteen hallinta- ja ohjausjärjestelmät taustajärjestelmineen ovat osa älykästä liikennettä.
In particular, the increased exploitation of remote and virtual services and open data have introduced ITS into contexts that were never thought about when the intelligent transport market was originally defined. 
Erityisesti erilaisten etä- ja virtuaalipalvelujen sekä avoimen datan hyötykäytön lisääntyminen tuo älyliikenteen osaksi sellaisiakin kokonaisuuksia, joita ei perinteisesti ole otettu huomioon älyliikennemarkkinoita määriteltäessä.
Funding for the projects will come from a variety of sources. All transport sector stakeholders will participate in the funding, 
Strategian toimeenpanon rahoitus koostuu useista eri lähteistä ja rahoittamiseen osallistuvat kaikki liikennesektorin osapuolet.
with transport administration representatives shouldering most of the responsibility for it. However, strategy implementation calls for other stakeholders besides the State – such as businesses, municipalities and cities, the Finnish Funding Agency for Technology and Innovation (TEKES) and end users – to participate in the financing. 
Päävastuu rahoituksesta on liikennehallinnon toimijoilla, mutta strategian toteuttamisen edellytyksenä on, että valtion lisäksi kustannuksiin osallistuvat myös mukaan lähtevät toimijat, mm. yritykset, kunnat ja kaupungit, TEKES ja loppukäyttäjät kukin omassa roolissaan.
The aim is to help realise the EU White Paper’s ”user pays” and ”polluter pays” principles in stages. 
Tarkoituksena on, että askel askeleelta aletaan viedä käytäntöön EU:n valkoisen kirjan ”käyttäjä maksaa” ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteita.
The Finnish annual ITS market volume is estimated to be approx. EUR 300 million. Public sector projects currently account for the vast majority of this. 
Suomen älyliikenteen vuotuinen markkina on noin 300 miljoonaa euroa, joka toistaiseksi koostuu valtaosin julkisen sektorin hankkeista.
Annual public sector investments in ITS come to approx. EUR 200 million, two thirds of which is from the State. 
Julkisen sektorin vuotuinen satsaus älyliikenteeseen on noin 200 miljoonaa euroa, josta valtionhallinnon osuus on runsas kaksi kolmasosaa.
The total consists of administrative investments and maintenance costs, the cost of renewing traffic control systems, railway safety equipment, the main transport sector registers and information systems, and transport sector R&D. 
Käytännössä kokonaisuus sisältää liikenteenhallinnan toimialan investoinnit ja ylläpidon, liikenteen ohjausjärjestelmien uusimisen, ratojen turvalaitteet, keskeiset liikennealan rekisterit ja tietojärjestelmät sekä alan T&K-toiminnan.
It is difficult to clearly separate the annual budget for implementing the Second Generation Intelligent Strategy for Transport from the funding for other associated activities, but it is estimated to be an annual total of approx. EUR 40-60 million. 
Liikenteen toisen sukupolven älystrategian toimeenpanon vuosibudjettia on vaikea yksiselitteisesti erottaa muusta toiminnasta, mutta suuruusluokka on 40-60 miljoonaa euroa vuodessa.
The budgeting of individual projects is coordinated by the Intelligent Transport Strategy Coordination Group. 
Hankekohtaista budjetointia koordinoi liikenteen älystrategian ohjausryhmä.
Project assessments and budgets are drawn up at the same time as the project implementation plans. 
Hankekohtainen arviointi ja budjetointi toteutetaan kunkin hankkeen osalta varsinaisen toimeenpanon ohjelmoinnin yhteydessä.
The cost of the key projects totals approx. EUR 300 million in 2013-2017 and will be covered by the different stakeholders as follows: 
Kärkihankkeiden kokonaiskustannukset vuosille 2013-2017 ovat noin 300 miljoonaa euroa ja ne jakautuvat eri osapuolille seuraavasti:
central government 
valtio
municipalities 
kunnat
businesses 
yritykset
users 
käyttäjät
EUR 35million 
35 milj.
In the 2013-2017 national budgets, public funds are allocated to government agencies in the Ministry of Transport and Communications’ branch of government for strategy implementation. 
Strategian toteuttamiseen tarvittavat valtionhallinnon määrärahat liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan virastoille sisältyvät aiemmin tehtyihin vuosia 2013-2017 koskeviin kehyspäätöksiin.
Other stakeholders will participate in the funding of ITS through the key projects and on the basis of their own goals and resource frameworks. 
Muut osapuolet osallistuvat kärkihankkeisiin ja laajemminkin älyliikenteen investointeihin omien tavoitteidensa ja resurssiensa puitteissa.
The other stakeholders’ annual investments in the ITS sector total approx. EUR 50 million, two thirds of which will be allocated to the strategy’s key projects. 
Muiden toimijoiden vuotuinen satsaus älyliikennesektorille on noin 50 miljoonaa euroa, joista kolmasosa kohdistuu strategian kärkihankkeisiin.
In this same period, State funding for ITS will be equal to just 4 per cent of the funds allocated towards transport infrastructure maintenance if the infrastructure maintenance budget stays at the 2012 level. 
Valtion rahoitus on noin 4 prosenttia väylien pitoon tarkastelujaksolla osoitetuista määrärahoista, mikäli nämä säilyvät vuoden 2012 tasolla.
Communications Policy Programme for Electronic Media 
Sähköisen median viestintäpoliittinen ohjelma
Government report to the Parliament of Finland 2012 
Valtioneuvoston selonteko eduskunnalle 2012
Figures: 
Kuvat:
GOVERNMENT POLICIES AND KEY ACTIONS 
VALTIONEUVOSTON LINJAUKSET JA KESKEISET TOIMENPITEET
1 Taking care of the interests of viewers and listeners 
Katsojasta ja kuuntelijasta huolehtiminen
This success has been contributed by our forward-looking communications policy. 
Osaltaan menestykseen on vaikuttanut edistyksellinen viestintäpolitiikka.
In switching over to a new transmission technology in terrestrial television broadcasting, attention should be paid to implementing the process in a timely, efficient and coordinated way as soon as the necessary preparations for it have been completed. 
Maanpäällisissä televisiolähetyksissä uuteen lähetystekniikkaan siirtymisen tulisi tapahtua oikea-aikaisesti, hallitusti ja tehokkaasti heti kun siihen on olemassa riittävät valmiudet.
Terrestrial television broadcasting is undergoing major changes, with new services and content distribution channels challenging traditional TV. 
Maanpäällinen televisiotoiminta on merkittävien muutosten edessä. Perinteistä televisiota ovat haastamassa uudet palvelut ja sisältöjen uudet jakelutiet.
Viewers themselves can choose when to make the move to the reception of high-definition broadcasts. 
Katsojat voivat itse valita ajankohdan jolloin siirtyvät teräväpiirtolähetyksien katsojiksi.
This is why action must be taken to ensure that free-to-air channels can continue to use current technology until 2026 unless the Government identifies a good reason to switch over to a new transmission standard earlier than this. 
Siksi varmistetaan, että vapaasti vastaanotettavat televisiokanavat voivat jatkaa nykytekniikalla vuoteen 2026, ellei valtioneuvosto näe perusteltua syytä hyväksyä siirtymistä kokonaan uuteen lähetysstandardiin ennen sitä.
During the step-by-step switch-over process beginning in 2017, transmissions would continue in two multiplexes using current technology until 2026, unless a decision is made at an interim review that one of these multiplexes should begin using new transmission technology earlier than this. 
Vuonna 2017 alkavan vaiheittaisen siirtymän aikana lähetyksiä jatkettaisiin kahdessa nykystandardin mukaisessa kanavanipussa vuoteen 2026 asti, ellei välitarkastelussa päädytä siirtymään uudempaan lähetystekniikkaan toisessa kanavanipussa sitä aikaisemmin.
2016 is an important year as far as administrative aspects are concerned - it is when nearly all existing television operating licences are due to expire. 
Hallinnolliselta kannalta tärkeä ajankohta on vuosi 2016, jolloin lähes kaikkien televisiotoimintaan myönnettyjen toimilupien voimassaoloaika päättyy.
The measures proposed in this policy programme require changes in the current system of allocating frequencies to television broadcasting. 
Tämän ohjelman toimenpide-ehdotukset edellyttävät muutoksia nykyiseen televisiotoiminnan taajuusjakoon.
Impacts on viewers prompted by spectrum technology are minimised through diligent and sufficiently long-term frequency planning. 
Näistä taajuusteknisistä muutoksista katsojille aiheutuvia vaikutuksia minimoidaan huolellisella ja riittävän pitkäjänteisellä taajuussuunnittelulla.
In an effort to ensure a coordinated and efficient switch-over to new transmission technology, the Ministry of Transport and Communications will set up a broad-based working group to prepare a detailed plan for the switch-over by summer 2013. 
Sen varmistamiseksi, että siirtyminen uudempaan jakelutekniikkaan toteutuu hallitusti ja tehokkaasti, liikenne- ja viestintäministeriö asettaa laaja-alaisen työryhmän valmistelemaan yksityiskohtaisen siirtymäsuunnitelman kesään 2013 mennessä.
By 2016 at the latest, the working group will also produce estimates on the timetable for switching to high-definition broadcasts. This will allow future governments the opportunity to review the situation and assess whether the timetable now outlined is feasible. 
Työryhmä arvioi myös laajempaa teräväpiirtolähetyksiin siirtymisen oikeaa ajankohtaa viimeistään vuoteen 2016 mennessä, ja seuraavilla hallituksilla on mahdollisuus tarvittaessa tarkastella tilanteen kehittymistä ja arvioida nyt linjatun aikataulun tarkoituksenmukaisuutta.
The timetable of a larger-scale switch-over to new transmission technology will be examined separately. 
Laajempaan uuteen lähetystekniikkaan siirtymisen ajankohtaa arvioidaan erikseen.
The situation will be first evaluated in 2020, for example in terms of whether 2026 is an appropriate year for full switchover to newer television transmission technology. 
Tilannetta tarkastellaan ensimmäisen kerran vuonna 2020. Silloin arvioitaisiin muun muassa, onko vuosi 2026 oikea ajankohta kokonaan uudempaan televisiojakelutekniikkaan siirtymiselle.
Digitalisation of radio is not to be initiated at this time. 
Radion mahdollista digitalisointia ei käynnistetä tässä vaiheessa.
2 Ensuring the high quality of content provision 
Laadukkaan sisältötarjonnan turvaaminen
Requirements that promote preservation of the current high standard of content provision are targeted at channels serving the public interest, as specified separately. 
Erikseen määriteltyihin yleisen edun kanaviin kohdistetaan vaatimuksia, jotka osaltaan edistävät nykyisen laadukkaan sisältötarjonnan säilymistä.
Channels serving the public interest are, amongst other things, to provide programmes in Finnish and Swedish, news and current-affairs programmes, and domestic drama and documentaries. 
Yleisen edun kanavien on muun muassa tarjottava suomen- tai ruotsinkielistä ohjelmaa, uutisia ja ajankohtaisohjelmia sekä kotimaista draamaa ja dokumentteja.
The quota for programmes created by independent producers is raised to 19 per cent of transmission time or programming budget. 
Korotetaan riippumattomien tuottajien tuotantojen kiintiötä 19 prosenttiin lähetysajasta tai ohjelmistobudjetista.
The purpose of this change is to ensure that the number of first broadcast works produced by independent producers in Finnish or Swedish will remain at least at the 2012 level. 
Muutoksella pyritään varmistamaan, että suomen- tai ruotsinkielisten riippumattomien tuotantojen ensilähetysten määrä säilyy vähintään vuoden 2012 tasolla.
3 Establishing the conditions necessary for the development of terrestrial television 
Luodaan edellytyksiä maanpäällisen television kehittymiselle
Sufficiently long licence periods for network operations (i.e., 20 years) and a simplified programme licence procedure facilitate the development of operations. 
Riittävän pitkät eli 20 vuoden toimilupakaudet verkkotoiminnassa ja ohjelmistolupamenettelyn keventäminen edesauttavat toiminnan kehittymisessä.
4 Encouraging competition in the television market and streamlining administration 
Luodaan televisiomarkkinaan kilpailua ja kevennetään hallintoa
In the future, programme licence-holders will be able to select a network operator and a multiplex and also choose between standard transmissions and high definition. 
Ohjelmistoluvanhaltijat voivat jatkossa valita verkko-operaattorin ja haluamansa kanavanipun sekä standardilähetysten ja teräväpiirron välillä.
As part of drafting the Code for Information Society and Communications Services, steps will be taken to examine legislation on market regulation, which may influence the distribution costs of television and radio operations. 
Tietoyhteiskuntakaaren valmistelun yhteydessä tarkastellaan markkinasääntelyä koskevaa lainsäädäntöä, jolla voidaan vaikuttaa televisio- ja radiotoiminnan jakelukustannuksiin.
5 Increasing spectrum efficiency 
Tehostetaan taajuuksien käyttöä
The comparative method continues to be used in the granting of network licences. 
Verkkotoimiluvat myönnetään jatkossakin vertailevalla menettelyllä.
A moderately raised spectrum fee is applied to all multiplexes except the ones used for channels serving the public interest. 
Otetaan käyttöön maltillisen tason korotettu taajuusmaksu muissa kuin yleisen edun kanavanipuissa.
The spectrum fee for a multiplex would be in the range of EUR 30,000 to 40,000 per year. 
Kanavanipun taajuusmaksu olisi tasoltaan noin 30 000 - 40 000 euroa vuodessa.
6 Simplifying the programme licence system and revamping frequency administration 
Ohjelmistolupajärjestelmän yksinkertaistaminen ja taajuushallinnon uudistaminen
The programme licence system continues but in a simplified form. 
Ohjelmistolupajärjestelmä säilyy kevennetyssä muodossa.
This will promote the opportunities of pay-TV operators, in particular, to develop their operations in a flexible way by offering versatile and high-quality television content. 
Järjestelmän keventäminen edistää erityisesti maksutelevisiotoimijoiden mahdollisuuksia kehittää joustavasti toimintaansa tarjoamalla monipuolisia ja laadukkaita televisiosisältöjä.
As a general rule, both television and radio-programme licence decisions become the responsibility of the Finnish Communications Regulatory Authority (FICORA). 
Pääsääntönä olisi, että sekä television että radion ohjelmistolupapäätökset siirretään Viestintävirastolle.
If there is scarcity of frequency capacity, programme licences continue to be issued by the Government. 
Jos taajuuskapasiteetista on niukkuutta, ohjelmistoluvista päättäisi edelleen valtioneuvosto.
Other decisions that are significant in terms of communications policy will also remain with the Government. 
Myös muut viestintäpoliittisesti merkittävät ratkaisut jäisivät edelleen valtioneuvostolle.
7 Promoting alternative distribution channels 
Vaihtoehtoisten jakeluteiden edistäminen
In 2017, the 700 MHz spectrum band is to be allocated to wireless broadband. 
700 megahertsin taajuusalue siirretään vuonna 2017 langattoman laajakaistan käyttöön.
Allocating lower frequencies to mobile communications enhances the distribution of audiovisual content. 
Matalampien taajuuksien osoittaminen matkaviestintään edistää audiovisuaalisten sisältöjen jakelua.
Pay-TV plays a significant part in terms of developing television content and services. 
Maksutelevisiolla on merkittävä rooli televisiosisältöjen ja palvelutarjonnan kehittäjänä.
For Finnish television supply, it is important that people continue to have a sufficiently wide range of programming to choose from in the terrestrial pay-TV network. 
Suomalaisen televisiotarjonnan kannalta on tärkeää, että suomalaisilla on tulevaisuudessa riittävän laaja tarjonta myös maanpäällisessä maksutelevisiossa.
This policy programme aims at encouraging pay-TV operators to take steps to strengthen their role in the Finnish media landscape. 
Ohjelmalla pyritään kannustamaan maksutelevisiotoimijoita edelleen vahvistamaan rooliansa suomalaisessa mediakentässä.
Pay-TV operators are well-placed to do this, for example through their direct contacts with the customers. 
Maksutelevisiotoimijoilla on tähän hyvät edellytykset muun muassa suoran asiakasyhteyden kautta.
They can promote the adoption of new-technology receivers by making their acquisition reasonably-priced, easy and content-wise attractive. 
Yhtiöt voivat omin toimin panostaa uudemman tekniikan vastaanottimien määrän kasvattamiseen esimerkiksi tekemällä näiden laitteiden hankinnasta kohtuuhintaista, helppoa ja sisällöltään houkuttelevaa.
By the end of 2012, the Ministry of Transport and Communications will draw up an Action Programme for the promotion of market-driven broadband supply and demand. 
Liikenne- ja viestintäministeriössä laaditaan vuoden 2012 loppuun mennessä toimenpideohjelma markkinaehtoisten laajakaistayhteyksien tarjonnan ja kysynnän edistämiseksi.
A Government Resolution adopted in May 2012 sets out policy lines regarding the development needs of both basic rate and high-speed internet connections. 
Valtioneuvoston toukokuussa 2012 tekemän periaatepäätöksessä linjattiin sekä perustasoisten että huippunopeiden internet-yhteyksien kehittämistarpeita.
The target set for 2015 by which permanent residences will be no more than two kilometres from a high-speed 100 Mbit/s broadband connection contributes to the uptake of alternative distribution channels. 
Vuodelle 2015 asetettu tavoite saattaa huippunopea 100 Mbit/ s laajakaistayhteys enintään kahden kilometrin päähän vakinaisista asuinpaikoista edistää osaltaan vaihtoehtoisten jakeluteiden käyttöönottoa.
8 Ensuring the operating conditions for versatile radio services 
Monipuolisen radiotoiminnan toimintaedellytysten turvaaminen
The measures proposed in points 4 and 6 above also improve the operating conditions of versatile radio programming. 
Edellä kohdissa 4 ja 6 esitetyt toimet parantavat osaltaan myös monipuolisen radiotoiminnan toimintaedellytyksiä.
Frequency management is simplified such that technical decisions are, as a rule, made by FICORA. 
Taajuushallintoa kevennetään siten, että tekniset ratkaisut tehdään nykyistä laajemmassa määrin Viestintävirastossa.
During the current licence period, an action plan will be drafted to ensure the vitality of Finnish radio operations. 
Kuluvalla toimilupakaudella laaditaan toimintasuunnitelma suomalaisen radiotoiminnan elinvoimaisuuden turvaamiseksi.