natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland’s commitment to article 3.4 of the Kyoto Protocol calls for measures to increase the timber resources. 
Suomen sitoutuminen Kioton sopimuksen artiklaan 3.4 edellyttää toimenpiteitä puuvarannon kasvattamiseksi.
The focus of Finnish civilian crisis management participation is already on the training, mentoring and support measures related to SSR and rule of law development. 
Suomen siviilikriisinhallintaosallistuminen painottuu jo nyt turvallisuussektorin ja oikeusvaltion kehittämiseen liittyviin koulutus-, neuvonta- ja tukitehtäviin.
There are growing expectations on Finnish civilian crisis management participation. 
Suomen siviilikriisinhallintaosallistumiseen kohdistuu kasvavia odotuksia.
In the development of Finnish civilian crisis management activities, the objective to significantly raise the number of Finnish experts, established in the Government’s Security and Defence Policy Report 2009, should be taken into consideration. 
Suomen siviilikriisinhallintatoiminnan kehittämisessä tulisi huomioida vuoden 2009 turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa selonteossa asetettu tavoite kasvattaa suomalaisten asiantuntijoiden määrää huomattavasti.
The Somali community in Finland has plenty of linguistic needs because the community includes both illiterate people and people with very little education. 
Suomen somaliyhteisöllä on paljon kielellisiä tarpeita, koska yhteisöön kuuluu niin lukuja kirjoitustaidottomia kuin vähäisen koulutuksen saaneita henkilöitä.
Finland’s military defence is based on a robust defence system implemented in accordance with territorial defence principles, general conscription and a strong will to defend the nation as well as international military cooperation. 
Suomen sotilaallinen maanpuolustus perustuu suorituskykyiseen puolustusjärjestelmään alueellisen puolustuksen periaatteiden mukaisesti, yleiseen asevelvollisuuteen sekä vahvaan maanpuolustustahtoon ja kansainväliseen sotilaalliseen yhteistyöhön.
Finland’s military defence 
Suomen sotilaallinen puolustaminen
The military defence of Finland and the required coordination of all government branches’ activities - which are tasks under the purview of the Ministry of Defence - are the most demanding total defence tasks and tie up the greatest share of society’s resources. 
Suomen sotilaallinen puolustaminen ja sen edellyttämä eri hallinnonalojen toimien yhteensovittaminen ovat kokonaismaanpuolustuksen tehtävistä kaikkein vaativimpia ja eniten koko yhteiskunnan resursseja sitovia.
Finland’s military defence (MoD). 
Suomen sotilaallinen puolustaminen (PLM).
The principles of nation-wide territorial defence are followed to conduct Finland’s military defence. 
Suomen sotilaallinen puolustus toteutetaan valtakunnallisen alueellisen puolustuksen periaatteita noudattaen.
Finnish military crisis management has a long tradition of cooperating with the local population and authorities as well as with NGOs and international organisations (civil-military cooperation, CIMIC). 
Suomen sotilaallisessa kriisinhallintatoiminnassa on kehitetty myös yhteistyötä paikallisen väestön ja viranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa (siviili-sotilasyhteistyö, CIMIC) .
Finland’s strategic thinking aims at broad European cooperation and integration, which would help eliminate antagonism and prevent security threats. 
Suomen strateginen ajattelu tähtää laajaan eurooppalaiseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen, jonka avulla poistetaan vastakohtaisuuksia ja torjutaan ennalta turvallisuusuhkia.
Finland’s relative level of poverty is among the lowest in the EU countries, and in international comparisons, Finland remains a nation with lower than average income inequalities. 
Suomen suhteellinen köyhyysaste on EU-maiden alhaisimpia ja Suomi on kansainvälisesti vertaillen edelleen keskimääräistä alhaisempien tuloerojen maa.
Finland’s relative poverty rate is among the lowest in the EU countries, and in international comparisons, Finland is still a nation with lower than average income inequalities (figure 6.1). 
Suomen suhteellinen köyhyysaste on EU-maiden alhaisimpia ja Suomi on kansainvälisesti vertaillen edelleen keskimääräistä alhaisempien tuloerojen maa (kuvio 6.1).
However, Finland’s relative poverty is among the lowest in the EU countries, and in international comparisons, Finland remains a nation with lower than average income inequalities. 
Suomen suhteellinen köyhyysaste on kuitenkin edelleen EU-maiden alhaisimpia ja Suomi on kansainvälisesti vertaillen keskimääräistä alhaisempien tuloerojen maa.
Finland has a total of almost 10 million hectares of peatlands, of which about 5 million hectares have been drained and 1.1 million hectares are protected. 
Suomen suopinta-ala on lähes 10 miljoonaa hehtaaria, josta ojitettuja soita on noin 5 miljoonaa hehtaaria ja suojeltuja soita 1,1 hehtaaria.
Finland will focus its direct support for democracy on efforts to increase the participatory opportunities of the least advantaged population groups and on peaceful conflict resolution. 
Suomen suora demokratiatuki kohdistetaan muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumismahdollisuuksien lisäämiseen sekä konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen.
Finland will channel its direct democracy support to population groups that are at the greatest risk of exclusion and to peaceful resolution of conflicts. 
Suomen suora demokratiatuki kohdistetaan suurimmassa syrjintävaarassa olevien väestöryhmien tukemiseen sekä konfliktien rauhanomaiseen ratkaisuun.
Because of Finland’s large area and relatively evenly distributed population, functionality of national transport connections is important for maintaining vitality in different parts of the country. 
Suomen suuren pinta-alan ja suhteellisen tasaisesti jakaantuneen asutuksen vuoksi valtakunnallisten liikenneyhteyksien toimivuus on maan eri osien elinvoiman säilyttämiseksi tärkeää.
Finland has considerable differences in welfare and health between population groups and genders, and these cannot be narrowed by social welfare and health care measures alone: 
Suomen suuret hyvinvointi- ja terveyserot väestöryhmien ja sukupuolten välillä eivät kapene pelkästään sosiaali- ja terveydenhuollon toimenpitein:
Finland’s high material flows are based on its material-intensive production structure, its large share of exports and high consumption of natural resources in the construction of houses and transport routes. 
Suomen suuret materiaalivirrat perustuvat materiaali-intensiiviseen tuotantorakenteeseen, viennin suureen osuuteen ja runsaaseen luonnonvarojen käyttöön väylä- ja talonrakentamisessa.
The delivery of an effective strategy for taking advantage of the growth in Asia will offer a great global opportunity for Finland in the fast world. 
Suomen suuri mahdollisuus nopeassa maailmassa on kehittää toimiva strategia, jonka avulla Suomi hyötyy Aasian kasvusta.
Finland’s heavy dependence on foreign trade conducted mainly by means of sea transports sets challenges for the development of transport infrastructure and the logistic system. 
Suomen suuri riippuvuus lähinnä merikuljetuksien varassa tapahtuvasta ulkomaankaupasta asettaa haasteita liikenneinfrastruktuurin ja logistisen järjestelmän kehittämiselle.
Finland’s largest carbon stocks are contained in peatlands. 
Suomen suurimmat hiilivarastot ovat soissa.
Apart from Eurojust, Finnish prosecutors are represented in many international networks, such as the EU’s national correspondents on terrorism and the cyber crime network of the International Association of Prosecutors (IAP). 
Suomen syyttäjälaitoksella on edustus Eurojustin lisäksi useissa kansainvälisissä verkostoissa, muun muassa Euroopan rikosoikeudellisessa verkostossa, EU:n terrorismirikosverkostossa (national correspondents on terrorism) ja Kansainvälisen syyttäjäyhdistyksen (IAP) tietoverkkorikollisuusverkostossa.
According to the latest predictions by the Finnish Cancer Registry, mortality due to nearly all leading cancer types will reduce in the near future. 
Suomen Syöpärekisterissä laadittujen tuoreimpien ennusteiden mukaan kuolleisuus lähes kaikkiin tavallisimpiin syöpämuotoihin pienenee lähitulevaisuudessa.
Finland’s power grid 
Suomen sähköverkko
Finland’s power system comprises the main grid, regional networks and distribution networks. 
Suomen sähköverkkoon kuuluvat kantaverkko, alueverkot ja jakeluverkot.
The share of Finland’s R&D expenditure in relation to GNP is among the highest in the EU member states, second to Sweden only. 
Suomen T&K –menot ovat suhteessa bruttokansantuotteeseen Euroopan Unionin jäsenmaiden korkeimpia. Ainoastaan Ruotsissa T&K-menot ovat suuremmat.
Services in Finnish or Swedish can, however, also be purchased separately for both language groups. 
Suomen- tai ruotsinkielisiä palveluja voidaan kuitenkin hankkia myös erikseen molemmille kieliryhmille.
Finnish- or Swedish-speaking high school and vocational education is usually arranged by a municipality, a joint municipal authority, a registered association or foundation with permission from of the Ministry of Education. 
Suomen- tai ruotsinkielistä lukioja ammattikoulutusta järjestää yleensä opetusministeriön luvalla kunta, kuntayhtymä, rekisteröity yhteisö tai säätiö.
There will be significant growth in Finland’s interaction with Russia, both within the economic sphere and otherwise. 
Suomen taloudellinen ja muu kanssakäyminen Venäjän kanssa lisääntyy voimakkaasti.
Finland’s economic success, in the short term at least, is dependent on import demand from other countries. 
Suomen taloudellinen menestyminen on, ainakin lyhyellä aikavälillä, riippuvainen muiden maiden tuontikysynnästä.
Changes in Finland’s economic environment and the consequent challenges and difficulties in adjusting to these. 
Suomen taloudellinen toimintaympäristö ja siinä tapahtuvien muutosten aiheuttamat haasteet ja sopeutumispaineet
One of the most central challenges to Finland's economy and competitiveness is related to demographic developments – ageing of the population in particular. 
Suomen talouden ja kilpailukyvyn kannalta yksi keskeisimmistä haasteista liittyy väestönkehitykseen ja erityisesti väestön ikääntymiseen.
In reality about half of the total natural resource use within the Finnish economy involves the use in other countries of the resources contained in goods imported to Finland. This resource use can be linked to considerable hidden material flows that burden the environment in other parts of the world. 
Suomen talouden luonnonvarojen kokonaiskäytöstä puolet on tuontituotteisiin sisältyvää luonnonvarojen käyttöä maamme rajojen ulkopuolella ja niihin voi sisältyä merkittäviä, ympäristöä rasittavia piilovirtoja.
Economic activity between Finland and the St Petersburg metropolitan area will strengthen, and Finland will participate in the economic development of Karelia and other neighbouring regions. 
Suomen talouden siteet Pietarin metropolialueeseen tiivistyvät ja suomalaiset osallistuvat Karjalan ja muiden lähialueiden taloudelliseen kehittämiseen.
The strength of the Finnish economy has traditionally been in its natural resources: 
Suomen talouden vahvuutena ovat perinteisesti olleet luonnonvarat:
Because of the economic structure, the emission intensity of the Finnish economy is slightly more than one fifth greater as compared to the EU average. 
Suomen talous on elinkeinorakenteen takia runsaan viidenneksen päästöintensiivisempi kuin EU:ssa keskimäärin.
The Finnish economy is integrally linked to the global economy and to its development. 
Suomen talous on kiinteästi sidoksissa maailmantalouteen ja sen kehittymiseen.
Since the Finnish economy already leads the way in technology and productivity in a number of sectors, the research and innovation policy would benefit from more experimental practices and greater risk-taking. 
Suomen talous on monilla sektoreilla lähellä teknologian ja tuottavuuden eturintamaa, minkä vuoksi tutkimus- ja innovaatiopolitiikassa olisi siirryttävä kokeilevaan ja rohkeampaa riskinottoa sisältävään toimintatapaan.
The Finnish economy has returned quickly to a growth track from the recession that followed the financial crisis. 
Suomen talous on palannut finanssikriisiä seuranneesta taantumasta nopeasti kasvu-uralle.
The share of services in the Finnish economy may rise rapidly if the global division of duties proceeds in a direction enabling this. 
Suomen talous voi palveluvaltaistua voimakkaasti, jos globaali työnjako kehittyy tämän mahdollistavaan suuntaan.
This means knowledge of how to make products i.e. goods and services which consumers use to satisfy their needs. 
Suomen taloushistoriassa puun jalostamisen ja malmien rikastamisen sekä nyttemmin elektroniikkateollisuudessa käytetyt teknologiat ovat olleet erityisen tärkeitä.
The stability of Finland’s economic development is important for Finnish business. 
Suomen talouskehityksen vakaus on arvokasta elinkeinoelämälle.
By contrast, an appropriate strategy for a solidly-based economy such as Finland is to invest further in innovation, infrastructure and improving the business environment. 
Suomen tapaiselle maalle taas nojautuminen vahvaan lähtötasoon ja siten yritysympäristön, innovaatiojärjestelmän ja infrastruktuurin edelleen kehittämiseen on hyvä strategiavalinta.
In a country such as Finland, in which unemployment and underemployment have become almost permanent phenomena, growth policy should pay particular attention to achieving higher employment and longer working lives. 
Suomen tapaisessa maassa, jossa työttömyys ja vajaatyöllisyys ovat olleet lähes pysyviä ilmiöitä, kasvupolitiikan pitäisi lisäksi kiinnittää erityistä huomiota myös työllisyyden parantamiseen ja työurien pidentämiseen.
In Finland’s case, the coming demographic change will be stronger and will happen more quickly than in other developed industrialised countries. 
Suomen tapauksessa näköpiirissä oleva demografinen muutos on voimakkaampi ja tapahtuu nopeammin kuin muissa kehittyneissä teollisuusmaissa.
Finland aims to launch a discussion on how human rights experts could play a more systematic role in the planning, establishment and implementation of crisis management operations. 
Suomen tarkoituksena on käynnistää keskustelu siitä, miten ihmisoikeusasiantuntijat voivat osallistua entistä systemaattisemmin kriisinhallintaoperaatioiden suunnitteluun, perustamiseen ja toteuttamiseen.
The European Roma and Travellers ’ Forum (ERTF), which was established in 2005 on the initiative of the President of Finland, has begun its work as the voice of the Roma in Europe. 
Suomen tasavallan presidentin aloitteesta vuonna 2005 perustettu Euroopan romanifoorumi ( European Roma and Travellers ’ Forum , ERTF) on käynnistänyt toimintaansa romaneiden äänenä Euroopassa.
Finland’s objective is that: 
Suomen tavoite on että:
Finland’s goal in conjunction with the establishment of the Arctic Council in 1996 was to promote the participation of the representatives of indigenous peoples in discussions within the Council to the maximum extent possible. 
Suomen tavoitteena Arktisen neuvoston perustamisen yhteydessä vuonna 1996 oli edistää alkuperäiskansojen edustajien mahdollisimman täysipainoista osallistumista neuvostossa käytäviin keskusteluihin.
Finland’s objectives are: 
Suomen tavoitteena on:
Finland actively aims to participate in the support measures of the European Union. 
Suomen tavoitteena on aktiivinen osallistuminen Euroopan unionin tukitoimiin.
Finland’s aim is to progress towards the goal of ending corporal punishment across the globe. 
Suomen tavoitteena on edetä kohti ruumiillisen kurituksen lopettamista kaikkialla maailmassa.
Finland’s objective is that all countries in the region be firmly committed to the shared objectives. 
Suomen tavoitteena on, että alueen kaikki maat sitoutuvat yhteisesti asetettuihin tavoitteisiin.
Finland ’ s aim is to ensure that the EU ’ s Generalised System of Preferences (GSP) provides developing countries with an incentive to implement human rights conventions. 
Suomen tavoitteena on, että EU:n yleinen tullietuusjärjestelmä ( Generalized System of Preferences, GSP) toimii kehitysmaille suunnattuna kannustimena ihmisoikeussopimusten toimeenpanemiseksi.
Finland’s aim is to ensure that, human rights be increasingly included in the training of crisis management personnel, both at national and at international level and in the EU. 
Suomen tavoitteena on, että kriisinhallinnan valmiuksia kehitettäessä ihmisoikeudet sisällytetään osaksi kriisinhallintahenkilöstön koulutusta sekä kansallisesti että EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla.
Finland would like to see as many countries as possible accede to the Protocol. 
Suomen tavoitteena on, että mahdollisimman moni maa liittyy lisäpöytäkirjaan.
Finland ’ s aim is to ensure the widest possible accession to the Optional Protocol to the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights adopted by the UN General Assembly in the autumn of 2008. The Protocol provides a mechanism for individual complaints. 
Suomen tavoitteena on, että mahdollisimman moni maa liittyy YK:n yleiskokouksen syksyllä 2008 hyväksymään taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän yleissopimuksen valinnaiseen lisäpöytäkirjaan, joka antaa mahdollisuuden yksilövalituksiin.
Finland aims to ensure that the support channelled through EDIHR is focused on supporting human rights defenders and on strengthening the rights of the most vulnerable groups, such as indigenous peoples. 
Suomen tavoitteena on, että sen kautta annettu tuki ohjautuu erityisesti ihmisoikeuspuolustajien toiminnan tukemiseen sekä haavoittuvimpien ryhmien, kuten alkuperäiskansojen, oikeuksien vahvistamiseen.
Finland seeks to ensure that the Yogyakarta Principles approved at expert level in 2006 will be adopted by the UN as the international recommendations for guiding action to safeguard the human rights of gender and sexual minorities. 
Suomen tavoitteena on, että vuonna 2006 asiantuntijatasolla hyväksytyt Yogyakartan periaatteet vahvistetaan YK:ssa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen ihmisoikeuksien turvaamista ohjaaviksi kansainvälisiksi toimintasuosituksiksi.
Finland seeks to contribute to a more consistent EU human rights policy. 
Suomen tavoitteena on EU:n ihmisoikeuspolitiikan johdonmukaisuuden lisääminen:
Finland seeks to contribute to a more consistent EU human rights policy – human rights aspects must be considered in all decision-making and action, both in Union-internal matters and under the Common Foreign and Security Policy. 
Suomen tavoitteena on EU:n ihmisoikeuspolitiikan johdonmukaisuuden lisääminen - ihmisoikeusnäkökohdat tulee huomioida säännönmukaisesti kaikessa päätöksenteossa ja toiminnassa niin unionin sisäisissä asioissa kuin sen yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa.
Finland fosters more concerted European Union action in the United Nations. 
Suomen tavoitteena on Euroopan unionin yhtenäisen toiminnan vahvistaminen YK:ssa.
It is Finland ’ s aim to mainstream human rights in all spheres of activities of the United Nations . 
Suomen tavoitteena on ihmisoikeuksien valtavirtaistaminen kaikkeen Yhdistyneiden kansakuntien toimintaan.
Finland aims at the integration of human rights into all activities of the UN. 
Suomen tavoitteena on ihmisoikeuksien valtavirtaistaminen kaikkeen YK:n toimintaan.
Finland’s aim is to increase the number of human rights and gender experts in the EU Council planning bodies on crisis management and in the Union’s crisis management operations. 
Suomen tavoitteena on ihmisoikeus- ja tasa-arvoasiantuntijoiden lukumäärän kasvattaminen EU:n neuvoston kriisinhallintaa käsittelevissä suunnitteluelimissä ja unionin kriisinhallintaoperaatioissa.
Finland fosters a European Union that is a major contributor to international security and an efficient comprehensive crisis management actor. 
Suomen tavoitteena on kehittää Euroopan unionista kansainvälisen turvallisuuden vahva tuottaja sekä tehokas ja kokonaisvaltainen kriisinhallintatoimija.
Finland aims to ensure that women’s role is taken into account in treaty systems supplementing or replacing the Kyoto Protocol, to promote women’s participation in decisionmaking on climate change, to produce a gender strategy and a work programme for the Climate Convention and to make the funding arrangements covering the Climate Convention accesible to women. 
Suomen tavoitteena on naisten roolin huomioiminen Kioton pöytäkirjaa täydentävässä tai sen korvaavassa sopimusjärjestelyssä, vahvistaa naisten osallistumista ilmastonmuutosta koskevaan päätöksentekoon, aikaansaada ilmastosopimukselle sukupuolistrategia ja työohjelma sekä saada ilmastosopimuksen rahoitusjärjestelyt myös naisten tietoon ja käytettäviksi.
Finland has sought to make the HRC an action oriented body, which can respond to human rights violations at all times and, if necessary, without the consent of the country concerned. 
Suomen tavoitteena on ollut muokata ION:sta käytännönläheinen elin, joka pystyy puuttumaan ihmisoikeusloukkauksiin milloin tahansa ja tarvittaessa ilman asianosaisen valtion suostumusta.
“Finland’s target is to offer enterprises and people an operating environment that attracts activity both in and from Finland in the future too. 
”Suomen tavoitteena on tarjota sekä yrityksille että ihmisille sellainen toimintaympäristö, joka houkuttelee toimimaan Suomessa ja Suomesta jatkossakin.
Finland’s objective is to further intensify Nordic civilian and military crisis management training cooperation. 
Suomen tavoitteena on tiivistää pohjoismaista koulutusyhteistyötä edelleen sekä sotilaallisen että siviilikriisinhallinnan alalla.
Finland aims to strengthen Nordic cooperation and joint Nordic capabilities in the field of crisis management. 
Suomen tavoitteena on tiivistää pohjoismaista yhteistyötä ja yhteispohjoismaisia valmiuksia kriisinhallinnan alalla.
Finland’s aim is to have greater influence than its relative size would suggest. 
Suomen tavoitteena on vaikuttaa merkittävästi ominaispainoaan enemmän.
Finland’s objective is to ensure that the UPR and bilateral dialogues that Finland engages in with other countries complement each other. 
Suomen tavoitteena on varmistaa, että määräaikaistarkastelu on luonnollinen jatke Suomen muiden valtioiden kanssa käymälle vuoropuhelulle.
Finland’s aim is to ensure that human rights are given consideration and implemented in the practical work of the Security Council. 
Suomen tavoitteena on varmistaa ihmisoikeuksien huomioiminen ja toteutuminen TN:n käytännön työssä.
Finland considers it essential that Russia commit to international cooperation and institutions as an actor that bears its share of global responsibility and respects the principles of international law. 
Suomen tavoitteena on Venäjän sitoutuminen kansainväliseen yhteistyöhön ja instituutioiden toimintaan globaalin vastuunsa tuntien ja kansainvälisen oikeuden periaatteita kunnioittaen.
Finland’s goal should be the liberalisation of the national bandwidth policy, leading to the efficient construction of a new generation of broadband networks. 
Suomen tavoitteena tulisi olla kansallisen taajuusaluepolitiikan vapauttaminen uuden sukupolven laajakaistaverkkojen tehokkaaseen rakentamiseen.
Finland’s goal from 1990 to 2012 (the Kyoto Protocol) is to maintain carbon dioxide emissions at the level of 1990. 
Suomen tavoitteena vuodesta 1990 vuoteen 2012 (Kioton pöytäkirja) on ollut pitää hiilidioksidipäästöt vuoden 1990 tasolla.
Consequently, Finland’s agenda cannot be promoted solely by seeking to influence the Commission through initiatives and through the Council. 
Suomen tavoitteiden edistäminen ei siis onnistu vaikuttamalla yksin komissioon aloitteiden tekijänä ja neuvostossa.
A Council of Europe convention that is in accordance with Finland’s objectives would also support the work against violence targeting women carried out in the EU. 
Suomen tavoitteiden mukainen EN:n sopimus tukisi osaltaan myös EU:n puitteissa tapahtuvaa toimintaa naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.