natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The challenges in improving Finnish welfare services’ productivity and cost-effectiveness are augmented by the fact that, in many areas, operations are already efficient and effective in international comparisons. 
Suomen hyvinvointipalvelujen tuottavuuden ja kustannusvaikuttavuuden parantamisen haastetta lisää se, että tuotanto on jo monilla osa-alueilla tehokasta ja vaikuttavaa kansainvälisessä vertailussa.
Finland ’ s human rights-based development policy is founded on the broad concept of human rights, which in addition to political, economic, social and cultural rights, also covers work to strengthen the rule of law, democracy, good governance and action against corruption. 
Suomen ihmisoikeusperustaisen kehityspolitiikan lähtökohtana on laaja ihmisoikeusnäkemys, joka sisältää poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien ohella myös toiminnan oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, hyvän hallinnon sekä korruptionvastaisen toiminnan vahvistamiseksi.
1.1 Basis of Finland’s human rights policy 
1.1 Suomen ihmisoikeuspolitiikan lähtökohdat
Finland’s human rights policy is founded on the universality, indivisibility and interdependence of human rights. 
Suomen ihmisoikeuspolitiikan lähtökohtana on ihmisoikeuksien yleismaailmallisuus, jakamattomuus ja keskinäinen riippuvuus.
1.2 Priorities of Finland’s human rights policy 
1.2 Suomen ihmisoikeuspolitiikan painopisteet
The periodic review of Finland’s human rights situation was carried out in the first session of the working group in April 2008. Finland is particularly keen to share its experiences with other countries during the first years of the UPR. 
Suomen ihmisoikeustilanteen määräaikaistarkastelu suoritettiin työryhmän ensim­mäisessä istunnossa huhtikuussa 2008. Suomi pyrkii jakamaan muiden maiden kanssa saamiaan kokemuksia erityisesti määräaikaistarkastelun ensimmäisten vuosien aikana.
The changing age structure of Finland’s population and the increasing life expectancy are also reflected in the long-term outlook of public finances. 
Suomen ikärakenteen muuttuminen ja elinajanodotteen pidentyminen heijastuvat myös julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin.
The changing of Finland’s population age structure will also be reflected in the long-term outlook for public finances. 
Suomen ikärakenteen muuttuminen tulee heijastumaan myös julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin.
Finland's climate and energy policy is part of the European Union's policy aimed at curbing global climate change. 
Suomen ilmasto- ja energiapolitiikka on osa Euroopan unionin politiikkaa, jonka tavoitteena on globaalin ilmastonmuutoksen hillitseminen.
The starting point of Finland's climate and energy strategy is, by 2020, to raise the proportion of renewable energy to 38% of total energy consumption from the current 29%, increase the share of renewable fuels in traffic use to 10%, and reduce greenhouse gas emissions outside the emissions trading sector by at least 16% from the 2005 level. 
Suomen ilmasto- ja energiastrategian lähtökohtana on nostaa vuoteen 2020 mennessä uusiutuvan energian osuus energian kokonaiskulutuksesta nykyisestä noin 29 prosentista 38 prosenttiin, liikenteen uusiutuvien polttoaineiden osuus 10 prosenttiin ja vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä päästökauppasektorin ulkopuolella vähintään 16 prosenttia vuoden 2005 tasosta.
On the other hand, implementation of Finland's climate and energy strategy will have a positive impact on primary production due to increasing use of bioenergy. 
Suomen ilmasto- ja energiastrategian toimeenpano vaikuttaa alkutuotantoon positiivisesti bioenergian kasvavan käytön takia.
Because of Finland’s climate and natural environment, the common agricultural policy presents major challenges. 
Suomen ilmasto- ja luonnonolosuhteista johtuen yhteinen maatalouspolitiikka on meille erityisen haastavaa.
4 Temperatures in Finland on the rise 
4 Suomen ilmasto lämpenee vauhdilla
Finland’s climate is characterised by great variation. 
Suomen ilmastolle on tyypillistä suuri vaihtelu.
The Finnish policy for adapting to climate change must pay special attention to measures that would support the adaptation of livelihoods dependent on the Arctic environment. Another priority is the use and management of water resources, including the risks arising from more frequent floods. 
Suomen ilmastonmuutokseen sopeutumispolitiikassa on kiinnitettävä erityistä huomiota arktiseen ympäristöön perustuvien elinkeinojen sopeutumistoimien tukemiseen ja vesivarojen käyttöön ja hoitoon ml. lisääntyvien tulvien aiheuttamat riskit.
Finland’s climate policy, on the other hand, is tied to that of the EU. 
Suomen ilmastopolitiikka on puolestaan sidoksissa EU:n ilmastopolitiikkaan.
Finland’s innovation system is ambitious, but insular 
Suomen innovaatiojärjestelmä on kunnianhimoinen – mutta sulkeutunut
Finland’s innovation system is science and technology based. 
Suomen innovaatiojärjestelmä on tiede- ja teknologialähtöinen.
It is in Finland’s interests to advance stability in the northern regions. 
Suomen intresseissä on edistää pohjoisten alueiden vakautta.
A more efficient and internationally viable Union serves Finland’s interests. 
Suomen intressi on mahdollisimman tehokas ja vaikuttava unioni kansainvälisessä politiikassa.
The development of democratic and rules-based political and economic integration will remain in Finland's interests both globally and in our neighbouring areas. 
Suomen intressissä säilyy demokraattisen ja sääntöihin perustuvan poliittisen sekä taloudellisen integraation kehittyminen niin globaalisti kuin lähialueillammekin.
Sitra, the Finnish Innovation Fund, took a leading role in the preparation of Finland’s national natural resource strategy . 
Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra otti vetovastuun kansallisen luonnonvarastrategian valmistelusta.
The experiences gained in Finland and other countries show that reversing a falling trend in employment is difficult and time-consuming. 
Suomen ja eri maiden kokemusten mukaan työllisyysasteen saaminen uudelleen nousuun on vaikeaa ja vie aikaa.
From the perspective of Finnish – especially Northern Finnish – industry and employment, it is important that all types of economic activity increase both in large seaports and in the land-based support areas of oil and gas fields in Norway and Russia. 
Suomen ja erityisesti Pohjois-Suomen elinkeinoelämän ja työllisyyden kannalta on tärkeää, että kaikenlainen taloudellinen toiminta lisääntyy niin suurissa satamissa kuin öljy- ja kaasukenttien mantereisilla tukitoiminta-alueilla Norjassa ja Venäjällä.
For Finland and the EU, the key challenge is to find a way of increasing China’s, India’s and other emerging economies’ constructive participation in the international community. 
Suomen ja EU:n kannalta keskeinen haaste on, miten lisätä Kiinan, Intian ja muiden nousevien talouksien rakentavaa osallistumista kansainvälisen yhteisön toimintaan.
From the point of view of Finland and the European Union, it is important that increased multipolarity does not lead to a long-term deterioration in multilateral cooperation. 
Suomen ja EU:n näkökulmasta on tärkeää pyrkiä siihen, ettei moninapaisuuden lisääntyminen johda pitkällä tähtäimellä monenkeskisen yhteistyön rapautumiseen.
Foreign policy decision makers in Finland and in the European Union must be able to take a stand on complicated issues: 
Suomen ja Euroopan unionin ulkopoliittisilta päättäjiltä edellytetään kykyä ottaa kantaa monimutkaisiin kysymyksiin:
The security of Finland and the common security of the European Union are strengthened through deepening integration, enlargement and properly managed neighbourhood policies as well as a solid EU-Russia partnership. 
Suomen ja koko Euroopan unionin yhteinen turvallisuus vahvistuu Euroopan unionin integraation syvenemisen, laajentumisen ja huolella hoidettujen naapuruussuhteiden sekä toimivan Euroopan unionin ja Venäjän välisen kumppanuuden myötä.
Finland, along with the rest of Western Europe, has an ageing population and an ageing workforce. 
Suomen ja koko läntisen Euroopan väestö ikääntyy, ja samalla ikääntyvät myös työntekijät.
Furthermore, a significant increase in trade between Finland and north-western Russia is expected. 
Suomen ja Luoteis-Venäjän kaupan odotetaan kasvavan merkittävästi.
Finland and other states which support the ICC should therefore seek to prevent this from undermining the ICC’s position, while ensuring that practical cooperation in ICC matters moves forward. 
Suomen ja muiden ICC:tä tukevien valtioiden tulee vaikuttaa siihen, ettei ratifiointien puute murenna ICC:n asemaa ja että käytännön tason yhteistyö ICC-kysymyksissä kehittyy.
Most of the transport flows between Finland and the Nordic countries are directed along the lines of the Nordic Triangle through Helsinki or Turku to Stockholm and to southern parts of the Nordic countries. 
Suomen ja Pohjoismaiden välisestä liikenteestä suurin osa kulkee Pohjolan kolmiota noudattelevaa reittiä Helsingin tai Turun kautta Tukholmaan ja muualle Pohjoismaiden eteläosiin.
Services in Finnish and Swedish were noted to be ensured inter alia, because this is an obligation according to language legislation. Practical solutions to ensure the services had been handled very little. 
Suomen ja ruotsin kielellä annettavien palvelujen todettiin olevan turvattuja muun muassa koska kielilainsäädäntö velvoittaa siihen, ja käytännönläheisiä ratkaisuja palvelujen turvaamiseksi oli käsitelty varsin vähän.
Finnish and Swedish language studies are however not only dependent on the wishes of students but also on the type of language teaching arranged by the schools. 
Suomen ja ruotsin kielen opintoja ei kuitenkaan säätele ainoastaan oppilaan toiveet vaan myös se, millaista kieltenopetusta koulu järjestää.
Since spring 2006, Finland and Sweden have been exchanging information within the SUCFIS network (Sea Surveillance Cooperation Finland Sweden). 
Suomen ja Ruotsin välillä on ollut keväästä 2006 alkaen käynnissä merivoimien välinen meritilannekuvan vaihto (SUCFIS).
TEN financial support can be applied to the development of connections between Finland and Sweden which are part of the TEN transport network of the EU. The share of this support can be a maximum of 30 per cent of costs for projects crossing the border of the EU Member States. 
Suomen ja Ruotsin välisten, EU:n TEN-liikenneverkkoon kuuluvien yhteyksien kehittämiseen voidaan hakea TEN-rahoitustukea, joka voi EU:n jäsenmaiden rajan ylittävissä hankkeissa olla enintään 30 prosenttia kustannuksista.
Finnish- and Swedish-speaking vocational education 
Suomen- ja ruotsinkielinen ammatillinen koulutus
Finnish-speaking and Swedish-speaking basic education is primarily arranged by the municipality.207 
Suomen- ja ruotsinkielisen perusopetuksen järjestää ensikädessä kunta.207
Finnish-speaking and Swedish-speaking minorities in bilingual municipalities 2007 
Suomen- ja ruotsinkieliset vähemmistöt kaksikielisissä kunnissa 2007
In addition to service provision in Finnish and Swedish, access to and development of services in the Sámi language must also be ensured. 
Suomen- ja ruotsinkielisten palveluiden lisäksi tulee huolehtia saamenkielisten palveluiden saatavuudesta ja kehittämisestä.
Normally, questions regarding service in Finnish and Swedish have also not been included for instance in the yearly evaluations regarding basic service made by the state Provincial Offices.74 
Suomen- ja ruotsinkielistä palvelua ei ole huomioitu esimerkiksi aluehallintoviranomaisten vuosittain tekemissä kuntien peruspalveluja koskevissa arvioinneissa.74
The vitality of Finland and its regions will be founded on strong entrepreneurship and internationally competitive business. 
Suomen ja sen alueiden elinvoima perustuu vahvaan yrittäjyyteen ja kansainvälisesti kilpailukykyiseen yritystoimintaan.
The ability of Finland and its regions to cope and prosper in the face of globalisation depends on how quickly companies and the society as a whole are able to react to a changing environment. 
Suomen ja sen alueiden kyky selviytyä ja menestyä globalisaatiossa riippuu siitä, kuinka nopeasti yritykset ja yhteiskunta kykenevät reagoimaan muuttuvaan ympäristöön.
For Finland and its regions, the possibilities of succeeding in the face of intensifying competition are based on a high level of education and competence, as well as on the agility and ability to respond quickly to challenges imposed by a changing operating environment, facilitated by the country's small size. 
Suomen ja sen alueiden menestymismahdollisuudet kiristyvässä kilpailussa perustuvat korkeaan koulutukseen ja osaamiseen sekä pienuuden mahdollistamaan ketteryyteen ja nopeuteen reagoida muuttuvan toimintaympäristön haasteisiin.
The success of Finland and its various regions has been largely based on the nation's high-quality, regionally extensive education system; long-term investments in research and development by enterprises and the public sector alike; and well-functioning co-operation of trade and industry, research institutions, and the public sector in various areas of innovation activity. 
Suomen ja sen eri alueiden menestys on paljolti perustunut laadukkaaseen ja alueellisesti kattavaan koulutusjärjestelmään, yritysten ja julkisen sektorin pitkäjänteisiin panostuksiin tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä toimivaan yhteistyöhön elinkeinoelämän, tutkimuslaitosten ja julkisen sektorin kesken innovaatiotoiminnan eri osa-alueilla.
To a great degree, the success of Finland and its various regions has been based on a high-quality education system and its co-operation with trade and industry, companies and research institutes, and the public sector. 
Suomen ja sen eri alueiden menestys on paljolti perustunut laadukkaaseen koulutusjärjestelmään ja sen yhteistyöhön elinkeinoelämän, yritysten ja tutkimuslaitosten ja julkisen sektorin kesken.
Better and more extensive knowledge of Russia is required if Finland and Finnish companies wish to be successful in Russia; therefore, expertise, understanding of Russian culture, and Russian language skills should be strengthened. 
Suomen ja sen yritysten menestyminen Venäjällä edellyttää kuitenkin nykyistä parempaa ja laajempaa Venäjä – osaamista, sen toimintakulttuurin ymmärtämistä ja kielitaitoa, joita tulee vahvistaa.
It is to the advantage of Finland and Finnish business that the EU promotes common rules and a governing structure based on a clear division of duties between EU institutions, in which the European Commission plays the central role. 
Suomen ja suomalaisen elinkeinoelämän etu on, että EU:ssa noudatetaan yhteisiä sääntöjä ja EU:n instituutioiden selkeään työnjakoon perustuvaa yhteisömetodia, jossa Euroopan komissiolla on keskeinen asema.
The selection criteria applied by Finland and the UNHCR are broadly similar, focusing on the need for protection, the status of women and victims of violence and torture and an assessment of the refugees’ chances to integrate into Finnish society. 
Suomen ja UNHCR:n käyttämät valintakriteerit ovat pitkälti yhtenevät. Niissä painottuvat suojelun tarve, väkivallan ja kidutusten uhrien sekä naisten asema ja myös arvio mahdollisuuksista kotoutua Suomeen.
A working group from the Ministry Transport and Communications is conducting a study on the development of border traffic connections between Finland and Russia in eastern and northern Finland. The working group’s report will be completed in spring 2008. 
Suomen ja Venäjän rajaliikenneyhteyksien kehittämistä Itä- ja Pohjois-Suomessa selvitetään liikenne- ja viestintäministeriön työryhmässä, jonka raportti valmistuu keväällä 2008.
The Finnish and Russian railways have the same rail gauge and there is a good connection from Finland to the Far East along the Trans-Siberian railway. 
Suomen ja Venäjän rautateillä on sama raideleveys ja Suomesta on Siperian rataa pitkin hyvä yhteys Kaukoitään.
The Finnish and Russian railways have the same rail gauge and there is a good freight transport connection from Finland to the Far East along the Trans-Siberian railway. 
Suomen ja Venäjän rautateillä on sama raideleveys ja Suomesta on Siperian rataa pitkin myös hyvä tavarakuljetusyhteys Kaukoitään.
EU-financed cross-border cooperation between Finland and Russia has moved into the sphere of European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) in the financing period which started in 2007. 
Suomen ja Venäjän välinen EU-rahoitteinen, rajat ylittävä yhteistyö on vuonna 2007 alkaneella rahoituskaudella siirtynyt Euroopan naapuruus- ja kumppanuusinstrumentti ENPI:n piiriin.
It is the intention that the agreement between Finland and Russia on connecting railway traffic will be renewed in the next few years in accordance with EU legislation. 
Suomen ja Venäjän välinen rautateiden yhdysliikennesopimus on tarkoitus uudistaa lähivuosina EU-lainsäädännön mukaiseksi.
Rail traffic between Finland and Russia plays a central and significant role in freight transport. 
Suomen ja Venäjän välisellä rautatieliikenteellä on tavaraliikenteessä keskeinen ja merkittävä asema.
The building of a gas pipeline link between Finland and Estonia is studied in the ongoing Balticconnector project. 
Suomen ja Viron välisen kaasuputkiyhteyden rakentamista selvitetään käynnissä olevassa Balticconnector -hankkeessa.
Air traffic between Finland and countries outside the Community is mainly regulated by bilateral air traffic agreements, often limiting the traffic rights of both parties . 
Suomen ja yhteisön ulkopuolisten valtioiden välistä lentoliikennettä säätelevät pääosin kahdenväliset lentoliikennesopimukset, joissa usein rajoitetaan molempien sopimuspuolten liikennöintioikeuksia.
Russia’s most stable neighbouring areas border on Finland and other countries in Northern Europe. 
Suomen ja yleisemmin Pohjois-Euroopan rajat ovat Venäjän vakaimpia naapurialueita.
According to the proposal being prepared under the leadership of Finland, discharging of sewage from passenger vessels into the Baltic Sea would be prohibited unless the vessels have equipment enabling adequate wastewater treatment. 
Suomen johdolla valmisteltavan ehdotuksen mukaan käymäläjätevesien laskeminen matkustaja-aluksista Itämereen olisi kiellettyä, jollei aluksissa ole laitteita jätevesien riittävään puhdistamiseen.
Finland’s public finances are not on a sustainable footing. In other words, with unchanged expenditure bases and an unchanged overall tax ratio, public finances are tending towards a permanent deficit. 
Suomen julkinen talous ei ole kestävällä pohjalla, ts. muuttumattomilla menoperusteilla ja muuttumattomalla kokonaisveroasteella julkinen talous pyrkii muodostumaan pysyvästi alijäämäiseksi.
Finland’s general government finances were quite strong and in surplus for the whole of the past decade right up to 2008. 
Suomen julkinen talous oli varsin vahva ja ylijäämäinen koko viime vuosikymmenen aina vuoteen 2008 saakka.
Finland’s public finances are sound at the moment. 
Suomen julkinen talous on tällä hetkellä vahva.
Even in the absence of the economic downturn that began in 2008, Finland's public finances would have had a structural sustainability problem. 
Suomen julkisella taloudella olisi ollut rakenteellinen kestävyysongelma jo ilman vuonna 2008 alkanutta heikkoa talouskehitystä.
The sustainability of public finances in Finland has recently been assessed by a number of domestic and international institutions and organizations. 
Suomen julkisen talouden kestävyyttä on arvioitu viime aikoina useiden kotimaisten ja kansainvälisten instituutioiden ja järjestöjen toimesta.
A public surplus securing the long-term sustainability of Finnish public finances would amount to 4.5% of total production. 
Suomen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden turvaava ylijäämä olisi noin 4,5 prosenttia suhteessa kokonaistuotantoon.
Growth in costs and the reduction in the labour supply associated with the ageing population and the correspondingly narrower income base have cast a shadow over the long-term perspectives of Finnish general government finances. 
Suomen julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiä varjostaa väestön ikääntymiseen liittyvä kustannusten kasvu ja työvoiman väheneminen sekä tästä aiheutuva tulopohjan kapeneminen.
Public finances in Finland would not be on a sustainable footing. 
Suomen julkisen talouden rahoitus ei olisi kestävällä perustalla.
Finland’s public development cooperation expenditure is moderately increasing but Finland remains behind the target level set by the UN (0.7 % of GNP). 
Suomen julkiset kehitysyhteistyövarat ovat loivassa kasvussa, mutta Suomi jää edelleen kauas YK:n asettamasta tavoitteesta (0,7 % BKT:sta).
In 2009, the ICT expenses of Finland’s public administration totalled approximately EUR 2,100 million, which is around 23 per cent of the nation’s entire ICT market. 
Suomen julkishallinnon ICT-kustannukset olivat noin 2 100 miljoonaa euroa vuonna 2009. Tämä on noin 23 prosenttia maan koko ICT-markkinoiden koosta.
In the early 1990s, general government expenditure grew very rapidly in Finland, primarily as a result of the recession. 
Suomen julkisyhteisöjen menot kasvoivat erittäin nopeasti 1990-luvun alkuvuosina pääosin talouden laman vuoksi.
In contrast with the Finnish system, the Netherlands also agrees, in connection with government negotiations, revenue limits which specify for the parliamentary term monetary limits for discretionary changes to taxes. 
Suomen järjestelmästä poiketen Hollannissa sovitaan hallitusneuvottelujen yhteydessä myös tulokehyksistä, joissa määritellään hallituskaudeksi euromääräiset rajat verojen päätösperäisille muutoksille.
Finland’s membership in the European Monetary Union (EMU) entails that problems relating to monetary and foreign exchange policies must be primarily solved through the EMU’s common procedures. 
Suomen jäsenyys Euroopan raha ja talousliitossa (EMU) edellyttää, että raha ja valuuttapolitiikkaan liittyvien ongelmien ratkaisuun pyritään ensisijaisesti EMU:n yhteisten järjestelyiden kautta.
During Finland’s membership, the founding Treaties have been revised several times (Treaty of Amsterdam, Treaty of Nice, and Treaty of Lisbon). 
Suomen jäsenyysaikana unionin perussopimuksia on uudistettu useamman kerran (Amsterdamin sopimus, Nizzan sopimus ja Lissabonin sopimus).
The state of waste management in Finland has improved considerably during the last ten years. 
Suomen jätehuolto on kehittynyt voimakkaasti viimeisen kymmenen vuoden aikana.
Finland’s bilateral development cooperation agreements cover the human rights obligations of states and governments, the rights of each individual and the protection and support of human rights defenders by the human rights bodies of the EU and the UN. 
Suomen kahdenkeskisiin kehitysyhteistyösopimuksiin sisältyvät valtioiden ja hallitusten ihmisoikeusvelvoitteet sekä kullekin yksilölle kuuluvat oikeudet, ihmisoikeuspuolustajien suojelu ja tuki EU:n ja YK:n ihmisoikeuselinten toimesta.
The bilateral work carried out by Finland also helps to support similar international initiatives, including the Decent Work action programme by the ILO and the projects of the European Commission. 
Suomen kahdenvälinen toiminta tukee samansuuntaisia kansainvälisiä aloitteita, kuten ILO:n Ihmisarvoisen työn ( Decent Work ) -toiminta­ohjelmaa ja Euroopan komission työtä.
Finland ’ s bilateral development cooperation includes direct support for human rights defenders. 
Suomen kahdenväliseen kehitysyhteistyöhön sisältyy suoraa ihmisoikeustoimijoiden tukea:
A small open economy like Finland’s had simply no possibility in this situation to protect itself against a sudden, global demand shock. 
Suomen kaltaisella pienellä avoimella taloudella ei tässä tilanteessa ollut juuri mahdollisuuksia suojautua äkillistä, globaalia kysyntäshokkia vastaan.
In a country such as Finland, with a sparse population and long distances, transport and communication systems that support the accessibility of regions play an especially important role in maintaining balanced regional development. 
Suomen kaltaisessa harvaan asutussa ja pitkien etäisyyksien maassa alueiden saavutettavuutta tukevat liikenne- ja viestintäjärjestelmät ovat erityisen tärkeitä tasapainoisen aluekehityksen ylläpitämisessä.