natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By the development, maintenance and flexible employment of defence capabilities preparations are made to prevent and, if necessary, repel political, economic or military pressure or the use of military force against Finland. 
Puolustuskyvyn kehittämisellä, ylläpidolla ja puolustusjärjestelmän joustavalla käytöllä varaudutaan ehkäisemään ja torjumaan poliittisen, taloudellisen tai sotilaallisen painostuksen vaikutukset sekä sotilaallisen voiman käyttö Suomea kohtaan.
Employment of the defence capability 
Puolustuskyvyn käyttö
The long-term maintenance and development of the defence capability are based on the goals adopted by the state leadership as well as the strategic plans of the Ministry of Defence and the Defence Forces, built on these goals. 
Puolustuskyvyn pitkäjänteinen ylläpito ja kehittäminen perustuvat valtiojohdon hyväksymiin tavoitteisiin ja niihin perustuviin puolustusministeriön ja puolustusvoimien strategisiin suunnitelmiin.
A guaranteed defence capability requires national and international arrangements-based collaboration as well as long-term strategic partnerships with materiel and service providers. 
Puolustuskyvyn turvaaminen edellyttää kansallisiin ja kansainvälisiin sopimusjärjestelyihin perustuvaa yhteistyötä sekä pitkäaikaista strategista kumppanuutta ma­teriaalin ja palvelujen tuottajien kanssa.
1.6.4 Export of defence materiel and dual-use items 
1.6.4 Puolustusmateriaalien ja kaksikäyttötuotteiden vienti
18–19 Procurement of defence materials 
18–19 Puolustusmateriaalin hankkiminen
It is not possible to make relevant estimates of the spending related to the development of defence materiel in this context. 
Puolustusmateriaalin kehittämisen kustannuksia ei ole tarkoituksenmukaista arvioida tässä yhteydessä.
The rapidly growing price of defence materiel and dependence on international security of supply require national and international cooperation as well as sufficient resources for defence development. 
Puolustusmateriaalin nopea hinnannousu, tekninen kehitys ja saatavuus sekä riippuvuus kansainvälisestä huoltovarmuudesta edellyttävät puolustuskyvyn kehittämisessä kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä sekä riittäviä resursseja.
Replacing and renewing defence materiel is a slow process, and building interoperability takes years. 
Puolustusmateriaalin uusiminen ja uudistaminen on hidasta, ja yhteistoimintakyvyn rakentaminen kestää vuosia.
5.8 Armaments Cooperation 
5.8 Puolustusmateriaaliyhteistyö
Minister of Defence Jyri Häkämies 
Puolustusministeri Jyri Häkämies
Dr. Seppo Kääriäinen Minister of Defence Finland 
Puolustusministeri Seppo Kääriäinen
Ministry of Defence 
Puolustusministeriö
The Ministry of Defence assigns the tasks required by military crisis management to the Defence Forces and guides and monitors their implementation. 
Puolustusministeriö antaa sotilaallisen kriisinhallinnan edellyttämät tehtävät puolustusvoimille sekä ohjaa ja valvoo niiden toimeenpanoa.
By publishing this paper the Finnish Ministry of Defence aims to spur the debate regarding the future of our military defence. 
Puolustusministeriö haluaa tällä julkaisulla virittää sotilaallisen maanpuolustuksen tulevaisuudesta käytävää keskustelua.
Pursuant to the decisions of the state leadership, the Ministry of Defence and the Defence Forces intensify and further develop the capability for international cooperation and military crisis management. 
Puolustusministeriö ja puolustusvoimat syventävät ja kehittävät kykyään kansainväliseen yhteistoimintaan ja sotilaalliseen kriisinhallintaan valtiojohdon päätösten mukaisesti.
The Ministry of Defence is in the process of improving its capability to do strategic evaluation. 
Puolustusministeriö kehittää omaa kykyään strategisen tason arviointiin.
Following international information security obligations, the Ministry of Defence, the Defence Command and the Security Police act as designated security authorities (DSAs) and the Finnish Communications Regulatory Authority as the National Communications Security Authority (NCSA), constituting the security authorities responsible for statutory tasks as well as tasks based on international information security obligations. 
Puolustusministeriö, pääesikunta, suojelupoliisi (Designated Security Authorities, DSAs) ja Viestintävirasto (National Communications Security Authority, NCSA) toimivat kansainvälisissä tietoturvallisuusvelvoitteissa tarkoitettuina määrättyinä turvallisuusviranomaisina, jotka huolehtivat niille laissa säädetyistä ja muista niille kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista johtuvista tehtävistä.
The Ministry of Defence is responsible for overall coordination between the branches of government. 
Puolustusministeriö vastaa eri hallinnonalojen kokonaismaanpuolustuksen toimien yhteensovittamisesta.
As a part of Government and as the leader of its administrative branch the Ministry of Defence is responsible for national defence policy and security. 
Puolustusministeriö vastaa valtioneuvoston osana ja hallinnonalansa ohjaajana kansallisesta puolustuspolitiikasta ja turvallisuudesta.
The Defence Ministry’s role as coordinator of total defence activities will be developed. Furthermore, transparent and intense interaction related to total defence issues will be increased within the public administration as well as with other actors. 
Puolustusministeriön asemaa kokonaismaanpuolustuksen toimien yhteensovittamisessa kehitetään ja siihen liittyvää avointa ja kiinteää vuorovaikutusta valtionhallinnossa ja muiden toimijoiden kanssa lisätään.
The Ministry of Defence participates with its full expertise in international arms control and disarmament. 
Puolustusministeriön hallinnonala osallistuu asiantuntemuksellaan kansainväliseen asevalvonta- ja aseidenriisuntatoimintaan.
In the administrative branch of the Ministry of Defence , the policy outlines of the 2009 Security and Defence Policy Report will be taken into account in the activities of the defence forces and their development. 
Puolustusministeriön hallinnonalalla otetaan huomioon vuoden 2009 turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon linjaukset puolustusvoimien toiminnassa ja sen kehittämisessä.
We must be able to recruit competent personnel and to offer growth opportunities to our skilled staff. 
Puolustusministeriön hallinnonalan on kyettävä rekrytoimaan pätevää henkilöstöä ja tarjoamaan kehittymismahdollisuuksia osaavalle henkilöstölleen.
The Ministry of Defence and the Defence Forces must take environmental protection issues into consideration in all activities and to further develop its capacity for environmental disaster prevention. 
Puolustusministeriön hallinnonalan on otettava toiminnassaan huomioon ympäristönsuojeluun liittyvät näkökohdat ja kehitettävä kykyään ympäristöonnettomuuksien torjuntaan.
The Strategic Plan of the Ministry of Defence is the fruit of cooperation between the Ministry of Defence and the Defence Forces. 
Puolustusministeriön hallinnonalan strateginen suunnitelma on puolustusministeriön ja puolustusvoimien yhteistyön tulos.
The Government Report on security and defence policy, as well as other political framework documents, legislation and EU guidance are the key components shaping the preparation of the Strategic Plan of the Ministry of Defence. 
Puolustusministeriön hallinnonalan strategisen suunnitelman laadintaan vaikuttavat keskeisesti valtioneuvoston turvallisuus ja puolustuspoliittinen selonteko ja muut poliittisen ohjauksen asiakirjat, lainsäädäntö sekä EU:sta tuleva ohjaus.
The performance of the Ministry of Defence and that of the Defence Forces crucially hinge on the competence of their personnel. 
Puolustusministeriön hallinnonalan toimintakyky riippuu ratkaisevasti henkilöstön osaamisesta.
The readiness to repel any use of military force against Finland is the responsibility of the Ministry of Defence and the Defence Forces. 
Puolustusministeriön hallinnonalan vastuulla on varautuminen Suomeen kohdistuvan sotilaallisen voiman käytön ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan.
Strategic planning in the Ministry of Defence and in the Defence Forces establishes the preconditions for long-term political decision-making and resource allocation, spanning approximately 20 years. 
Puolustusministeriön ja puolustusvoimien strategisella suunnittelulla luodaan edellytykset pitkäjänteiselle, noin 20 vuoden aikajänteelle ulottuvalle poliittiselle päätöksenteolle ja resurssoinnille.
The Ministry of Defence aims to further improve its capability to maintain an active role in central government and to lead its administrative sector. 
Puolustusministeriön kykyä toimia aktiivisesti osana valtionhallintoa sekä oman hallinnonalan ohjaajana kehitetään edelleen.
The Defence Ministry’s Strategy creates the framework for the Defence Forces’ own development programmes. 
Puolustusministeriön laatima strategia luo puitteet puolustusvoimien kehittämisohjelman laadinnalle.
The role of the Ministry of Defence as the coordinator of total defence activities is based on transparent and constant interaction involving the public administration, private enterprise and non-governmental organizations. 
Puolustusministeriön rooli kokonaismaanpuolustuksen toimien yhteensovittajana pohjautuu avoimeen ja kiinteään vuorovaikutukseen valtionhallinnon, elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen kesken.
The Ministry of Defence Strategy 2025 “Securely into the future” has three objectives. 
Puolustusministeriön strategia 2025 ”Turvallisesti tulevaisuuteen” palvelee kolmea tarkoitusta.
The Ministry of Defence adopted the global approach for its Strategy. 
Puolustusministeriön strategiatyössä on käytetty globaalia lähestymistapaa.
The strategic plan of the Defence Ministry lays the foundation for long-term planning and development within the administrative branch. 
Puolustusministeriön strateginen suunnitelma antaa perusteita koko hallinnonalan pitkäjänteiselle suunnittelulle ja kehittämiselle.
In future decades the Ministry of Defence intends to further cement its position as a dependable expert for the state leadership as well as a significant security and defence policy opinion-maker within the government. 
Puolustusministeriön tavoitteena on tulevina vuosikymmeninä vahvistaa asemaansa valtiojohdon luotettavana asiantuntijana ja valtionhallinnon merkittävänä vaikuttajana turvallisuus ja puolustuspolitiikassa.
It is sensible to also employ the principles of total defence coordination while responding to other wide-ranging security threats. 
Puolustusministeriön vastuulle kuuluvan kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittamisen periaatteita on tarkoituksenmukaista noudattaa vastattaessa myös muihin laaja-alaisiin turvallisuusuhkiin.
The Security and Defence Committee (TPAK) assists the Ministry of Defence and the Cabinet Committee on Foreign and Security Policy on matters relating to comprehensive defence and its co-ordination. 
Puolustusministeriötä sekä valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittista ministerivaliokuntaa avustaa kokonaismaanpuolustukseen ja sen yhteensovittamiseen liittyvissä asioissa turvallisuus ja puolustusasiain komitea (TPAK).
Defence policy instruments promote the security of the state and the population, support national decision-making and create the preconditions for a credible defence. 
Puolustuspolitiikan keinoin edistetään valtion ja väestön turvallisuutta, tuetaan kansallista päätöksentekoa ja luodaan edellytykset uskottavalle puolustuskyvylle.
Central defence policy guidelines focus on the transformation of the armed forces, the long ‘war on terrorism’ as well as stabilisation and reconstruction operations in crisis areas. 
Puolustuspolitiikan keskeisimmät linjaukset koskevat asevoimien transformaation jatkamista, pitkää "sotaa terrorismia vastaan" ja kriisialueiden vakauttamis- ja jälleenrakennusoperaatioita.
Proper situational awareness of the security environment is a necessary requirement for planning and implementing defence policy. 
Puolustuspolitiikan suunnittelun ja toimeenpanon välttämättömänä edellytyksenä on tilannetietoisuus turvallisuusympäristön kehityksestä.
In addition to being responsible for preparing and implementing defence policy, the Ministry of Defence is responsible for allocating resources and other prerequisites for military defence, coordinating total defence issues and participating in military crisis management. 
Puolustuspolitiikan valmistelun ja toimeenpanon lisäksi puolustusministeriö vastaa sotilaallisen maanpuolustuksen voimavaroista ja muista toimintaedellytyksistä, kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittamisesta ja kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan osallistumisesta.
The importance of allies and partners in defence policy has grown and cooperation among public authorities is seen as increasingly important. 
Puolustuspolitiikassa liittolaisten ja kumppanien merkitys sekä tarve tehostaa viranomaisten välistä yhteistyötä ovat kasvaneet.
In defence policy, Finland will support the enhancement of the EU's competence and capability not only in crisis management but also in societal and territorial security, although the Union has not replaced NATO as a military alliance by 2020. 
Puolustuspolitiikassa Suomi tukee unionin toimivallan ja toimintakyvyn vahvistumista paitsi kriisinhallinnassa myös yhteiskunta- ja alueturvallisuudessa, joskaan unionista ei vuoteen 2020 mennessä ole tullut Natoa korvaavaa sotilasliittoa.
Defence policy 
Puolustuspolitiikka
Defence policy covers all aspects of national defence and the Ministry of Defence is responsible for it. 
Puolustuspolitiikka kattaa maanpuolustuksen kaikki alat ja siitä vastaa puolustusministeriö.
In the defence sector, the Nordic countries will respond to the changing environment, new threats, and the increasing cost pressures by reorganising their armed forces and co-operating in the defence industry, armament procurement, territorial surveillance, training, and joint crisis management operations. 
Puolustussektorilla Pohjoismaat vastaavat muuttuvaan toimintaympäristöön, uusiin uhkiin ja kasvaviin kustannuspaineisiin asevoimien uudelleenjärjestelyillä ja yhteistyöllä niin puolustusteollisuuden, asehankintojen kuin aluevalvonnan, harjoitustoiminnan ja yhteisten kriisinhallintaoperaatioiden alalla.
5.2 Defence Planning 
5.2 Puolustussuunnittelu
Finland grants export licences for defence materiel on a product-specific and case-by-case basis. 
Puolustustarvikkeiden vientilupien myöntäminen perustuu Suomessa tuote- ja tapauskohtaiseen tarkasteluun.
The defence industry would benefit from the membership because its customers could be more certain about its capacity to honour supply contracts in crisis situations. 
Puolustusteollisuus hyötyisi jäsenyydestä, koska sen toimituskykyyn kriisitilanteissa voitaisiin luottaa paremmin.
When the State of Defence Act becomes effective a Government Information Centre is established, with communications officers from various ministries and subordinate administrations working there. 
Puolustustilalain voimassa ollessa perustetaan valtion viestintäkeskus, johon kootaan eri ministeriöiden ja niiden alaisen hallinnon viestintähenkilöstöä.
The Defence Forces provide executive assistance approximately 400-500 times per year. 
Puolustusvoimat antaa virka-apua eri viranomaisille nykyisin 400 – 500 kertaa vuodessa.
The Defence Forces use the same troops and materiel in national defence as in international crisis management. 
Puolustusvoimat käyttää kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan samoja joukkoja ja materiaalia kuin Suomen puolustamiseen.
The Defence Forces rely on society’s security of supply and, consequently, on the production which supports military defence and system maintenance. 
Puolustusvoimat on riippuvainen muun yhteiskunnan huoltovarmuudesta ja sitä kautta sotilaallista maanpuolustusta tukevasta tuotannosta ja järjestelmien ylläpidosta.
Finland primarily deploys land forces to military crisis management operations. 
Puolustusvoimat osallistuu sotilaalliseen kriisinhallintaan pääasiassa maavoimien joukoilla.
The Defence Forces participate in European research and technology strategy cooperation as well as joint research projects, particularly, within the European Defence Agency. 
Puolustusvoimat osallistuu tutkimuksen ja teknologian eurooppalaiseen strategiatyöhön ja yhteisiin tutkimushankkeisiin erityisesti Euroopan puolustusvirastossa.
Relating to the development of capabilities, the Defence Forces will analyse progress concerning international development work on cluster munitions and their procurement options and costs. 
Puolustusvoimat selvittää suorituskykyjen kehittämiseen liittyen rypäleaseita koskevan kansainvälisen kehitystyön, niiden hankintamahdollisuudet ja kustannusvaihtoehdot.
The Defence Forces offer their broadest possible special expertise, capabilities and resources for society’s use. 
Puolustusvoimat tarjoaa erityisosaamistaan, kykyjään ja voimavarojaan mahdollisimman laaja-alaisesti muun yhteiskunnan käyttöön.
The Finnish Defence Forces cooperate in unison with other authorities so as to seamlessly secure the functions vital to society. 
Puolustusvoimat toimii saumattomasti yhteistoiminnassa muiden viranomaisten kanssa, jotta yhteiskunnan elintärkeät toiminnot saadaan turvattua.
The Defence Forces support the competent authorities in the prevention and fight against terrorism. 
Puolustusvoimat tukee vastuuviranomaisia terrorismin ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa.
The Defence Forces prepare to provide executive assistance on the basis of jointly prepared contingency plans as well as ad hoc requests for any immediately available resources. 
Puolustusvoimat valmistautuu tukemistehtäviin sekä yhteistoiminnassa toteutettavan ennakkovalmistelun perusteella että välittömän virka-apupyynnön mukaisesti nopeasti käyttöön saatavilla keinoilla.
The Defence Forces also prepare for force protection against wide-ranging security threats while deployed to international operations. 
Puolustusvoimat varautuu suojautumaan laaja-alaisilta turvallisuusuhkilta myös toimiessaan kansainvälisissä operaatioissa.
The Defence Forces compile a military-strategic assessment for the entire state leadership by monitoring the development of military threats. 
Puolustusvoimat ylläpitää koko valtiojohtoa tukevaa sotilasstrategista arviota seuraamalla sotilaallisten uhkien kehittymistä.
Defence capability is developed to repel attacks and meet the requirements of protecting the key areas and functions of the nation. 
Puolustusvoimia kehitetään vastaamaan hyökkäyksen torjunnan sekä valtakunnan keskeisten alueiden ja toimintojen suojaamisen asettamia vaatimuksia.
The Defence Forces, pursuant to their statutory tasks, are employed in the military defence of Finland, in supporting the other authorities as well as in international military crisis management. 
Puolustusvoimia käytetään lakisääteisten tehtävien mukaisesti Suomen sotilaalliseen puolustamiseen, muiden viranomaisten tukemiseen ja kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan.
In addition to national defence, the Defence Forces provide executive assistance to the other authorities and participate in international military crisis management. 
Puolustusvoimia käytetään Suomen puolustamisen lisäksi muiden viranomaisten tukemiseen ja kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan.
Assistance from the Defence Forces includes niche capabilities, equipment suited to executive assistance, sufficient manpower as well as capabilities that support logistics and command. 
Puolustusvoimien antama tuki sisältää erityisalojen osaamista, virka-aputehtävään soveltuvaa välineistöä, riittävän suuria joukkoja sekä logistiikkaa ja johtamista tukevia kykyä.
Defence Forces assets are particularly suitable for activities such as explosive ordnance disposal, cordoning off areas, search and rescue and traffic control as well as diving operations. 
Puolustusvoimien antama tuki soveltuu muun muassa räjähteiden raivaukseen, alueiden eristämiseen, kadonneiden etsintään, liikenteen ohjaukseen ja sukeltajasuorituksiin.
Joint effects comprise a targeting system, a targeting information system, weapon systems and ordnance as well as non-kinetic technologies. 
Puolustusvoimien asejärjestelmien vaikuttamiskyky muodostuu maalinosoitusjärjestelmästä, vaikuttamisen johtamisjärjestelmästä, asejärjestelmistä, ampumatarvikkeista ja ei-kineettisistä vaikuttamiskeinoista.
The defence of Finland continues to be the main task of the Defence Forces. 
Puolustusvoimien ensisijainen tehtävä on jatkossakin Suomen puolustaminen.
The launching, implementation and life cycle management of Defence Forces projects are supported through long-term R&D programmes. 
Puolustusvoimien hankkeiden käynnistymistä, toteutusta ja elinjakson aikaista toimintaa tuetaan pitkäjänteisillä tutkimus- ja tuotekehitysohjelmilla.
The personnel strength of the Defence Forces shall remain at the level of approximately 15,000 persons. 
Puolustusvoimien henkilöstön määrä pidetään noin 15 000 henkilön tasolla.
By way of developing the defence establishment’s infrastructure and environment, it is possible to ensure that suitable grounds, premises and structures, such as garrisons, depots, live fire ranges and training areas for the military defence are appropriately maintained. 
Puolustusvoimien infrastruktuurin ja ympäristön kehittämisellä huolehditaan, että sotilaalliseen maanpuolustukseen tarvittavat alueet, toimitilat ja rakenteet, kuten varuskunnat, varikot, ampuma- ja harjoitusalueet, ovat tarkoituksenmukaisia.
The performance and interoperability of the Defence Forces and the special response units of other authorities are developed under the leadership of the police and in co-operation with other authorities. 
Puolustusvoimien ja muiden viranomaisten erityistoimintayksiköiden suoritus ja yhteistoimintakykyä kehitetään poliisin johdolla yhteistoiminnassa eri viranomaisten kanssa.
Defence Forces and Border Guard officers receive training in military crisis management, along with other things, as part of their military training at Finnish National Defence University. 
Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen upseereille annetaan sotilaallisen kriisinhallinnan koulutusta muun sotilaskoulutuksen yhteydessä Maanpuolustuskorkeakoulussa.
Established jointly by the Defence Forces and the National Institute for Health and Welfare, the objectives of the Centre of Excellence for Bio Threat Assessment are to increase national competences to prepare for biological threats. 
Puolustusvoimien ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen yhteisen biologisten uhkien osaamiskeskuksen toiminnan tavoitteena on kartuttaa kansallista osaamista biologisiin uhkiin varautumisen osalta.
Bilateral activities between the Defence Forces and the Russian armed forces are being developed by e.g. intensifying reciprocal visits to units. 
Puolustusvoimien ja Venäjän asevoimien välistä yhteistyötä kehitetään tehostamalla esimerkiksi vierailuvaihtoa joukko-osastojen välillä.
The highest national expertise is utilised in developing the Defence Forces’ IT systems. 
Puolustusvoimien johtamista tukevien järjestelmien kehittämisessä hyödynnetään korkeaa kansallista osaamista.
Defence Forces’ troops comprise both the most capable operational mobile units that are used across the nation and regional troops. 
Puolustusvoimien joukot jaetaan suorituskykyisimpiin, liikkuviin, koko valtakunnan alueella käytettäviin operatiivisiin joukkoihin sekä alueellisiin joukkoihin.
Intense bilateral defence cooperation continues, especially, with the United States as well as with large EU and NATO member states, such as Great Britain, Germany and France. In our neighbourhood the same happens with Sweden, Norway and Estonia. 
Puolustusvoimien kahdenvälinen sotilaallinen yhteistyö jatkuu tiiviinä erityisesti Yhdysvaltojen ja suurten EU- ja Nato-maiden, kuten Ison-Britannian, Saksan ja Ranskan, sekä lähialueilla Ruotsin, Norjan ja Viron kanssa.
The Finnish Defence Forces International Centre (FINCENT) provides supplementary and special crisis management training. 
Puolustusvoimien Kansainvälinen Keskus antaa erikois- ja täydentävää kriisinhallintakoulutusta.