natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 5.3 illustrates the different types of status for communications networks and services, and the legislation applying in normal circumstances, disruptive situations and emergency conditions. 
Kuvassa 5.3 on viestintäverkkojen ja -palvelujen eri tilat ja lainsäädännöt, jotka ovat voimassa normaalioloissa, häiriötilanteissa ja poikkeusoloissa.
Figure 2.1 shows the relationship between the YKćproject (‘Enhancing the usability and availability of information infrastructure essential for securing the vital functions of society’) and YETTS (the Strategy for Securing the Functions Vital to Society), as well as critical sectors in the ‘ubiquitous information society’. 
Kuvassa 2.1 on yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen kannalta välttämättömien ICT-järjestelmien käytettävyyden (YKÄ) suhde YETT-strategiaan ja kriittisiin toimialoihin Arjen tietoyhteiskunnassa.
Photographs can be used for editorial and other purposes free of charge. 
Kuvat ovat maksutta käytettävissä toimitukselliseen julkaisukäyttöön.
a description of the preparatory process and the bodies that participated in it and a list of background reports. 
kuvaus valmisteluprosessista ja työhön osallistuneista tahoista, lista taustaselvityksistä sekä sanasto.
They may not be utilised inappropriately, or for marketing, advertising or any other commercial purposes. 
Kuvia ei saa manipuloida ilman lupaa, eikä niitä saa hyödyntää sopimattomalla tavalla eikä käyttää markkinointi- ja mainostarkoituksiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin.
Holders of copyright and publication rights must be acknowledged with respect to photographs in the following manner: 
Kuvien julkaisun yhteydessä tulee mainita kuvaaja ja julkaisuoikeuden haltija eli Kuva:
Use and rights 
Kuvien käyttö ja oikeudet
Saving photographs 
Kuvien tallennus
Figure 15 
Kuvio 15
Figure 18. Programme package pursuant to the Regional Development Act 
Kuvio 18. Alueiden kehittämislain mukainen ohjelmakokonaisuus
Figure 19. Areas covered by the Regional Centre Programme, regional section for rural areas and the Urban Programme. 
Kuvio 19. Aluekeskusohjelman alueet (AKO), alueellisen maaseutuosion (AMO) alueet ja kaupunkiohjelma-alue
There is some indication in Figure 4.6 that the employment rate of older people aged 55–64 has reflected economic fluctuations more markedly than the employment rate of those aged 30–54, i.e. those at the best working age. 
Kuvio 4.6 antaa viitteitä siihen suuntaan, että varttuneen, 55–64-vuotiaan väestön työllisyysaste olisi parin viime vuosikymmenen aikana vaihdellut voimakkaammin kokonaistaloudellisen kehityksen mukaan kuin ns. parhaassa työiässä olevien 30–54-vuotiaiden työllisyysaste.
Figure 1. Change in GDP, exports, private consumption expenditure and fixed investments 
Kuvio 1. BKT:n, viennin ja yksityisten kulutusmenojen ja kiinteiden investointien muutos
Figure 1.Economic dependency ratio, 1960 to 2009, and projected trend to 2050. 
Kuvio 1. Elatussuhteen kehitys vuosina 1960–2009 sekä projektio vuoteen 2050.
Figure 16. Energy and natural resource consumption in relation to economic growth 1975–2007. Source: 
Kuvio 16. Energian ja luonnonvarojen käyttö suhteessa talouskasvuun 1975-2007. Lähde:
Figure 2 presents GDP per capita, labour productivity and total hours worked per capita as indexes in Finland in 1900–2008. GDP per capita grew 14.5-fold, but total hours worked per capita fell by 5 per cent due to reduced working time and a lower labour force participation rate. 
Kuvio 2 esittää henkeä kohti lasketun bkt:n, työn tuottavuuden ja asukasta kohti tehtyjen työtuntien määrän indekseinä Suomessa vuosina 1900–2008. Henkeä kohti laskettu bkt on kasvanut 14,5-kertaiseksi. Asukasta kohti tehtyjen työtuntien määrä on sen sijaan vähentynyt 5 prosenttia työajan lyhenemisen ja työvoimaan osallistumisen alenemisen myötä.
Figure 11 provides two extreme and unlikely alternative visions of development: 
Kuvio 11 esittää kahta äärimmäistä ja epätodennäköistä vaihtoehtoista kehityskuvaa:
Figure 15 shows growth calculation results for 1980–2005. fn It reveals a highly interesting issue: that the deceleration in productivity growth cannot be attributed to any single source of growth. 
Kuvio 15 esittää kasvulaskennan tulokset ajanjaksolle 1980–2005. fn Se paljastaa sen mielenkiintoisen seikan, että tuottavuuden kasvun hidastumista ei voi sälyttää yhdenkään yksittäisen kasvulähteen kontolle.
Figure 16 shows the net migration balance (total net migration and net immigration) by a province in 2007. Net gains were concentrated in the southern parts of the country and regional centres. 
Kuvio 16 esittää muuttotasetta (nettomuutto ja nettosiirtolaisuus yhteensä) seutukunnittain vuonna 2007. Muuttovoitto painottui maan eteläosiin ja aluekeskuksiin.
Figure 9 uses a simplified graph to depict the economic growth theory. 
Kuvio 9 esittää talouskasvun teorian yksinkertaistettuna kaaviona.
Figure 1 illustrates this phenomenon, showing the growth in the material standard of living from 1820 to 2006. Standard of living is measured by gross domestic product (GDP) or total output per capita. fn 
Kuvio 1 havainnollistaa asiaa. Se esittää aineellisen elintason kasvua maailmassa vuosina 1820–2006. Elintasoa mitataan bruttokansantuotteen (bkt) eli kokonaistuotannon määrällä asukasta kohden. fn
Figure 20. Nutritient load to the Baltic Sea 2000–2006. Source: 
Kuvio 20. Ihmisten aiheuttama ravinnekuormitus Itämereen 2000 – 2006. Lähde:
The figure implies that although GDP per capita arises from work conducted, its growth originates in labour productivity growth. 
Kuvio kertoo, että vaikka henkeä kohti laskettu bkt syntyy tehdystä työstä, sen kasvu tulee työn tuottavuuden kasvusta.
Figure 9 also reveals that consumers decide which products are produced. 
Kuvio 9 kertoo myös siitä, että kuluttajat päättävät sen, mitä tuotteita valmistetaan.
The explanation is illustrated in the figure: 
Kuvio kertoo selityksen:
Figure 2. Theme-based objectives of the National Strategy for Sustainable Development in short. 
Kuvio 2. Kestävän kehityksen strategian tavoitteet osa-alueittain tiivistettynä.
Figure 4. Trend in the numbers of the full-time and part-time employed 
Kuvio 4. Kokoja osa-aikatyöllisten määrien kehitys
It shows that men aged 55–64 form a significant workforce reserve. 
Kuvio korostaa varttuneiden 55–64-vuotiaiden miesten ryhmää merkittävänä työvoimareservinä.
Figure 6.13 describes this trend: 
Kuvio 6.13 kuvaa tätä kehitystä.
Figure 16. Net migration within the country in 1990–2007 in certain provinces (In this figure, the two extremities, or Uusimaa and Lapland, and a few provinces around the country are shown.) 
Kuvio 16. Maan sisäisen muuttoliikkeen nettomuutto vuosina 1990–2007 eräissä maakunnissa (maakunnista esitetään kuviossa ääripäät Uusimaa ja Lappi sekä muutama maakunta eri puolilta maata)
Figure 17. Migration balance by sub-regions in 2007 
Kuvio 17. Muuttotase seutukunnittain 2007
Figure 5. Development of fixed-term employment relationships 
Kuvio 5. Määräaikaisten työsuhteiden kehitys
Figure 6.3 indicates that the age-standardised mortality rate of those over the age of 30 increases steadily as income levels decrease. 
Kuvio 6.3 osoittaa, että 30 vuotta täyttäneiden ikävakioitu kuolleisuus kasvaa tasaisesti tulojen pienentyessä.
The figure shows how Finland's dependency on international trade has increased. 
Kuvio osoittaa, miten Suomen riippuvuus kansainvälisestä kaupasta on kasvanut.
The figure reveals many interesting aspects of the Finnish economy's development. 
Kuvio paljastaa monta mielenkiintoista seikkaa kansantaloutemme kehityksestä.
The figure also reveals why factors often deemed important are not necessarily sources of economic growth. 
Kuvio paljastaa myös, miksi usein tärkeinä pidetyt tekijät eivät välttämättä ole talouskasvun lähteitä.
Figure 13. Tax rate of wage income, %, for a wage earner with an average income 
Kuvio 13. Palkkatulon veroaste, % keskituloinen palkansaaja
Figure 11. The development in the numbers of long-term unemployed 
Kuvio 11. Pitkäaikaistyöttömyyden kehitys
Figure 12. The number of long-term unemployed by the age group in the two last years 
Kuvio 12. Pitkäaikaistyöttömät ikäryhmittäin kahtena viime vuotena
Figure 23. Absences due to sickness 
Kuvio 23. Sairauspoissaolot
In other words, the figure illustrates the volume of "unused" workforce in each age group in proportion to other Nordic countries. 
Kuvio siis kertoo kuinka paljon ”käyttämätöntä” työvoimaa kussakin ikäryhmässä on suhteessa muihin Pohjoismaihin.
Figure 8 includes indicators on the state of our environment. 
Kuvio 8 sisältää ympäristömme tilan indikaattoreita.
Figure 2. Development of social expenditure (excluding user fees) under current legislation, as a ratio to GDP, 1980 to 2007 and projection to 2050. Source: Ministry of Social Affairs and Health 
Kuvio 2. Sosiaalimenojen (ilman käyttäjämaksua) nykylainsäädännön mukainen kehitys suhteessa bruttokansantuotteeseen vuosina 1980–2007 sekä projektio vuoteen 2050. Lähde: STM
Figure 17. Breakdown of greenhouse gas emissions of Finnish national economy (124 Mt CO2 eq.) by sector in 2005. Source: 
Kuvio 17. Suomen kansantalouden kasvihuonekaasupäästöjen (124 milj. tnCO2 elv) jakautuminen eri osakokonaisuuksiin vuonna 2005. Lähde:
Figure 10. Finland’s greenhouse gas emissions by sector in 2007. 
Kuvio 10. Suomen kasvihuonekaasupäästöt sektoreittain vuonna 2007.
Figure 14. Endangered species by habitat. 
Kuvio 14. Suomen uhanalaiset lajit eri elinympäristöissä.
Figure 3. Changes in the number of employed persons by industry in 2007 (compared to the corresponding quarters of the previous year) 
Kuvio 3. Työllisten määrän muutokset (edellisen vuoden vastaavasta vuosineljänneksestä) toimialoittain vuonna 2007
Figure 15. Employment rates by regions in 2006 and 2007, 
Kuvio 15. Työllisyysasteet maakunnittain 2006 ja 2007, %
Figure 14. The realisation of the main target set in the job seeking plan three and six months after the plan was prepared. 
Kuvio 14. Työnhakusuunnitelman tärkeimmän tavoitteen toteutuminen kolmen ja kuuden kuukauden kuluessa suunnitelmasta.
Figure 9. The monthly development of the unemployment rate, 
Kuvio 9. Työttömyysasteen kehitys kuukausittain, %
Figure 20. Recipients of an unemployment benefit at the end of the month 
Kuvio 20. Työttömyysetuuden saajat kuukauden lopussa
Figure 10. The unemployed by gender 
Kuvio 10. Työttömät sukupuolen mukaan
Figure 2. Demand and supply of labour and growth in total production 
Kuvio 2. Työvoiman kysyntä ja tarjonta sekä tuotannon kasvu
Figure 8. Changes in labour force by the Employment and Economic Development Centre, %, 2007 
Kuvio 8. Työvoiman muutos työvoimaja elinkeinokeskuksittain, % 2007
Figure 7. Changes in labour force numbers by gender 
Kuvio 7. Työvoiman määrän muutokset sukupuolen mukaan
Figure 6. New vacancies 
Kuvio 6. Uudet avoimet työpaikat
Figure 13. Use of renewable energy sources 
Kuvio 13. Uusiutuvien energialähteiden käyttö.
Figure 22. Retirement age expectancy for 50-year-olds (All employment pensioners) 
Kuvio 22. 50-vuotiaan eläkkeellesiirtymisiän odote (Kaikki työeläkkeelle siirtyneet)
Pension wealth has been calculated by applying an average income and a standardised working life in order to achieve comparable results. 
Kuvioissa eläkevarallisuus on laskettu keskimääräisellä tulotasolla ja vakioidulla työuralla siten, että eri maiden havainnot ovat keskenään vertailukelpoisia.
Figures 4.11 and 4.12 give a comparison of pension systems in different countries in the light of the previously discussed indicators. 
Kuvioissa 4.11 ja 4.12 on esitetty eri maiden eläkejärjestelmien vertailua em. mittareiden valossa.
The figures indicate that the relative variation range of dependency ratios falls within the same magnitude as for the population figure, i.e. +/- 10–15 per cent. 
Kuvioista nähdään, että huoltosuhteiden suhteellinen vaihteluväli on samaa suuruusluokkaa kuin väestönmääränkin kohdalla eli +/- 10–15 prosenttia.
The figures indicate that the variation range resulting from the variation of individual subcomponents corresponds with a stochastic confidence interval of approximately 80 per cent for population development. 
Kuvioista nähdään, että yksittäisten osakomponenttien vaihtelun synnyttämä vaihteluväli vastaa likimain stokastista 80 prosentin luottamusväliä väestökehitykselle.
During the period illustrated in Figure 1, GDP per capita grew 25-fold in the US but only 4-fold in Africa. 
Kuvion 1 ajanjaksolla asukasta kohti laskettu bkt kasvoi Yhdysvalloissa 25-kertaiseksi, mutta Afrikassa vain nelinkertaiseksi.
In the lower part of figure 6.11, the comparison is with the average salary of the same group of employees during their years of retirement. 
Kuvion 6.11 alaosassa vertailu tapahtuu saman työntekijäryhmän keskipalkkaan eläkevuosina.
This figure helps us to discern the determinants of economic growth. 
Kuvion avulla voi hahmottaa talouskasvuun vaikuttavia tekijöitä.
Since the last observation year for the reference data on input structure used for this figure is 2005, labour productivity growth in the 2000s deviates somewhat from previous figures, in which 2008 was the end year. 
Kuvion lähteenä olevassa työpanoksen rakennetta kuvaavassa aineistossa viimeinen havaintovuosi on 2005, mistä syystä työn tuottavuuden kasvu 2000-luvulla poikkeaa jonkin verran aiemmista kuvioista, joissa päätevuosi on 2008.
The vertical axis in Figure 5 indicates GDP per capita in Japan and in the 'old' EU Member States (excluding Luxembourg) in relation to the United States. 
Kuvion 5 pystyakseli esittää henkeä kohti laskettua bkt:tä suhteessa Yhdysvaltoihin Japanissa ja EU:n niin sanotuissa vanhoissa jäsenmaissa (pl. Luxemburg).
the topmost bar in Figure 5.4 indicates that, based on the population projection of 2004 (AWG), the sustainability gap is slightly smaller than the zero-option. 
ku­vion 5.4 ylin palkki kertoo, että kestävyysvaje olisi vuoden 2004 väestöennusteella (AWG) nollavaihtoehtoa hieman pienempi.
The upper part of figure 6.11 compares future earnings-related pensions to current ones. 
Kuvion 6.11 yläosassa tulevia työeläkkeitä verrataan nykyisiin työeläkkeisiin.
The curve plotted in the figure represents all combinations of labour productivity and hours worked which would have resulted in the same GDP per capita as in Finland. 
Kuvioon piirretty paraabeli esittää ne työn tuottavuuden ja työtuntien yhdistelmät, joilla olisi saatu sama henkeä kohti laskettu bkt kuin Suomessa.
Figure 2.11a shows Finland’s stochastic population forecast until the year 2050, based on this principle. 
Kuviossa 2.11a on esitetty tällä periaatteella muodostettu Suomen väkiluvun stokastinen ennuste vuoteen 2050.
Figure 2.11b shows a stochastic forecast for the development of the old-age dependency ratio until the year 2050. This figure leads us to the conclusion that, with considerable probability, the old-age dependency ratio will be higher than at present and will fairly certainly rise from the current 25 per cent to at least 40 per cent by the year 2030. 
Kuviossa 2.11b on esitetty stokastinen ennuste vanhushuoltosuhteen kehitykselle vuoteen 2050. Kuviosta voidaan päätellä, että vanhushuoltosuhde on huomattavalla todennäköisyydellä oleva tulevaisuudessa nykyistä korkeampi ja nousee jokseenkin varmasti nykyiseltä 25 prosentin tasolta vähintään 40 prosentin tasolle vuoteen 2030 mennessä.
Figure 6.12 shows an estimate of the returns of private sector earnings-related pension contributions, over the entire lifecycle, to different generations. 
Kuviossa 6.12 esitetään arvio yksityisen sektorin työeläkemaksujen koko elinkaaren aikaisesta tuotosta eri ikäpolville.
The chart illustrates how EK’s member companies emphasise the significance of different language skills in recruiting new employees. 
Kuviossa esitetään päätoimialoittain, miten yritykset painottavat eri kielten merkitystä uutta henkilöstöä rekrytoidessaan.
Figure 4.4 shows the deviation of participation rates from the Nordic average by age group, together with the age group size in Finland (in 2007), giving an idea of the potential increase in labour supply in each age and gender group. 
Kuviossa 4.4 ikäryhmittäisiä osallistumisasteiden poikkeamat Pohjoismaisesta keskitasosta on yhdistetty ikäryhmän kokoon Suomessa (vuonna 2007), jolloin saadaan käsitys eri ikä- ja sukupuoliryhmiin sisältyvästä työvoiman tarjonnan lisäyspotentiaalista.
In figure 6.9, the average pension is proportioned to the average income of employed people (€2,370 per month in 2006). fn 
Kuviossa 6.9 keskimääräinen eläke on suhteutettu työllisten keskiansioon (2 370 €/kk vuonna 2006). fn
The elements used in the figure as to how much of the adjustment requirement in central government finances will be implemented through tax increases and expenditure savings or through structural reforms are examples and are based in the report Policy Choices in Public Finances for the 2010s. 
Kuviossa käytetyt osuudet siitä, kuinka paljon valtiontalouden sopeutustarpeesta toteutetaan veronkorotuksilla ja menosäästöillä tai rakenteellisiin uudistuksin ovat esimerkinomaisia ja pohjautuvat Julkisen talouden valinnat 2010 -luvulle -raporttiin.
Figure 6.6 shows the distribution of started old-age pensions during the past 10 years, indicating a shift to the right in the distribution. 
Kuviossa 6.6 on esitetty alkaneiden vanhuuseläkkeiden jakaumat viimeisen 10 vuoden ajalta. Kuviosta nähdään jakauman siirtyminen oikealle.
Figure 5.2 illustrates age-related expenditure per capita in 2006, indicating that expenditure increases sharply with age. 
Kuviossa 5.2 on esitetty ikäriippuvat menot asukasta kohden vuonna 2006. Kuviosta voi nähdä, että menot nousevat voimakkaasti iän myötä.
Table 5.9 illustrates the developments in age-related expenditure according to the baseline scenario and the optimistic and pessimistic scenarios, in terms of fiscal sustainability. 
Kuviossa 5.9 on esitetty ikäriippuvien menojen kehitys perusskenaariossa sekä julkisen talouden kestävyyden kannalta hyvässä ja huonossa skenaariossa.
Figure 4.15 describes both potential workforce scenarios and the labour supply scenario linked to life expectancy. 
Kuviossa 4.15 on esitetty molemmat potentiaalisen työvoiman skenaariot sekä elinajanodotteeseen kytketty työn tarjonnan skenaario.
Figure 3.8 presents the outlook of life expectancy and the number of elderly according to the baseline scenario and to two other population projection scenarios. 
Kuviossa 3.8 on esitetty perusskenaarion ohella elinajanodotetta ja iäkkään väestön määrää koskevat kehitysnäkymät kahden muun väestöennustevaihtoehdon valossa.
Figure 3.3 presents Finland’s aggregate values for consumption and labour income by age group in 2004. 
Kuviossa 3.3 on esitetty Suomen kokonaiskulutus- ja työtulosummat ikäryhmittäin vuonna 2004.
Figure 5.10 presents the predictive distribution of the sustainability gap obtained in their study, with the sustainability gap’s median at 1.4. 
Kuviossa 5.10 on esitetty tutkimuksen tuloksena saatu kestävyysvajeen ennustejakauma. Tulosten mukaan kestävyysvajeen mediaani on 1,4.
The figure 11gives the vision set by the Government and various scenarios related to different, possible decisions taken in the EU. 1 
Kuviossa 11 on esitetty valtioneuvoston visio ja eri skenaariot EU:n päätösvaihtoehdot huomioiden. 1
Figure 2.13 shows the corresponding sensitivity analysis for the old-age dependency ratio. 
Kuviossa 2.13 on esitetty vastaava herkkyystarkastelu vanhushuoltosuhteen osalta.
Figure 2.15 shows the impact of corresponding alternative scenarios on the development of the old-age dependency ratio, based on two alternative age classifications (cf figure 2.13). 
Kuviossa 2.15 on esitetty vastaavien vaihtoehtoskenaarioiden vaikutus vanhushuoltosuhteen kehitykseen kahdella vaihtoehtoisella ikäluokituksella (vrt. kuvio 2.13).
Figure 3.4 presents net financial flows between age groups in 2004, using the four above-defined financing methods. 
Kuviossa 3.4 on esitetty vuotta 2004 koskevat rahoituksen nettovirrat eri ikäryhmien välillä tällä tavoin määriteltyinä neljänä rahoitustapana.
The figure 10 describes the distribution of Finland’s greenhouse gas emissions, by sector, in greater detail. 
Kuviossa 10 on kuvattu tarkemmin Suomen kasvihuonepäästöjen jakautumista sektoreittain.
Figure 5.8 separately presents the financial surpluses of the pension system (including national pensions) and those of other public finances. 
Kuviossa 5.8 on tarkasteltu eläkejärjestelmän (mukaan lukien kansaneläkkeet) ja muun julkisen talouden rahoitusjäämää erikseen.
Figure 4.3 illustrates the comparison of average participation rates between age groups in Finland and other Nordic countries fn. 
Kuviossa 4.3 on vertailtu eri ikäryhmien osallistumisasteita Suomessa ja muissa suurissa Pohjoismaissa keskimäärin fn.
In the figure, this is interpreted as showing that the amount of leisure in Finland is 76 (= 100–24) per cent that of the Netherlands. fn 
Kuviossa tämä on tulkittu siten, että vapaa-ajan määrä Suomessa on 76 (= 100–24) prosenttia siitä mitä se on Alankomaissa. fn
Figure 4.17 shows how the number of employed people would develop in the Nordic convergence scenario, if the employment rates (in other words, the unemployment rates and the participation rates) were to approach the Nordic level by 2028. 
Kuviossa 4.17 voi nähdä, miten työllisten määrä kehittyisi pohjoismaisen konvergenssin skenaariossa, jos oletetaan, että työllisyysasteet (ts. osallistumisasteiden lisäksi työttömyysasteet) lähentyisivät kohti pohjoismaista tasoa vuoteen 2028 mennessä.
Figure 5.7 depicts the development of age-related expenditure suggested by various scenarios. 
Kuviossa 5.7 voidaan nähdä ikäriippuvien menojen kehitys eri skenaarioissa.
The figure shows that during the first years of old-age pension, earnings-related pensions are less than one half of wages. 
Kuviosta havaitaan, että ensimmäisinä vanhuuseläkevuosina työeläkkeet ovat vajaat puolet palkoista.
Figure 13 illustrates the growth of metal industry products, particularly since the 1980s. 
Kuviosta 13 ilmenee metalliteollisuuden tuotteiden osuuden kasvu erityisesti 1980-luvun jälkeen.
The figure reveals that the uncertainty related to the forecast will grow intensely as the forecast horizon extends further. 
Kuviosta nähdään, että ennusteeseen liittyvä epävarmuus kasvaa voimakkaasti ennustehorisontin pidentyessä.
Figure 2.14 shows that combining the extreme limits (+++ and ---) of the variation ranges of different subcomponents, deviating in the same direction, produces development loci in which the development of the population figure differs markedly from the predicted scenario. 
Kuviosta 2.14 nähdään, että eri osakomponenttien vaihteluvälien samaan suuntaan poikkeavien ääripäiden (+++ ja ---) yhdistäminen tuottaa kehitysuria, joissa väestön määrän kehitys poikkeaa huomattavasti ennakoidusta.
Figure 2.12 shows that maximum deviations in compliance with the presumed variation range of subcomponents would result in a variation range of a magnitude of +/- 10–15 per cent in both directions, from the projected total population figure in 2050. 
Kuviosta 2.12 nähdään, että osakomponenttien oletetun vaihteluvälin mukaiset maksimipoikkeamat synnyttävät suuruusluokaltaan +/- 10–15 prosentin vaihteluvälin molempiin suuntiin ennakoidusta väestön kokonaismäärästä vuonna 2050.
This figure shows that the workforce is also sufficient under the life-expectancy based scenario, even though after 2030 a significantly larger portion of the potential labour force is expected to participate in the labour market. 
Kuviosta nähdään, että potentiaalista työvoimaa on riittävästi myös elinajanodotteeseen kytketyssä skenaariossa, vaikka vuoden 2030 jälkeen entistä selvästi suuremman osan potentiaalisesta työvoimasta tulisi osallistua työmarkkinoille.
Figure 4.10 shows that in the Finnish cross-section study, the distribution of weekly working hours moves to the left with age and becomes bimodal with the growth of part-time employment. 
Kuviosta 4.10 nähdään, että Suomen poikkileikkausaineistossa viikoittaisen työajan jakauma siirtyy vasemmalle iän karttuessa ja muuttuu kaksihuippuiseksi osa-aikaisen työssäkäynnin yleistyessä.