natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is important to look after cultural happenings and recreational activities in different fields of art by strengthening cultural and artistic organisations operating in the countryside; for instance, developing the course offerings of community colleges is important. 
Maaseudun kulttuuritapahtumista ja taiteen eri alojen harrastustoiminnasta on tärkeää huolehtia vahvistamalla maaseudulla toimivia kulttuuri- ja taideorganisaatioita, muun muassa kansalaisopistojen kurssitarjonnan kehittäminen on tärkeää.
Investigating and exploiting the countryside’s untapped potential and resources is essential. 
Maaseudun käyttämättömien mahdollisuuksien ja voimavarojen selvittäminen ja hyödyntäminen on keskeistä.
New jobs in rural creative industries can be created not only within enterprises but also in the third sector and in connection with public service production. 
Maaseudun luovien alojen uudet työpaikat voivat syntyä paitsi yrityksiin, myös kolmannelle sektorille sekä julkisen palvelutuotannon yhteyteen.
The significance of the countryside as free space is also emphasised, as in future it will become a remarkable resource and a factor fostering tourism and recreation, for instance. 
Maaseudun merkitys korostuu myös vapaana tilana, josta on tulossa tulevaisuudessa huomattava resurssi ja mm. matkailua sekä virkistystä edistävä tekijä.
The importance of the countryside and safeguarding domestic food production will also be supported by the global trend in the preference for local and organic food. 
Maaseudun merkitystä ja kotimaisen elintarviketuotannon turvaamista tukee myös globaali trendi lähi- ja luomuruuan suosimisesta.
The planning and development of rural micro-clusters are an essential part of regional development programmes. 
Maaseudun mikroklustereiden suunnitteluja kehittämistyö ovat olennainen osa alueiden kehittämisohjelmia.
Sector-wise, rural microclusters may be involved in, for instance, tourism, social and health services, culture, design entrepreneurship, local food production, or work with renewable sources of energy. 
Maaseudun mikroklusterien toimialat liittyvät esimerkiksi matkailuun, sosiaali- ja terveyspalveluihin, kulttuuriin, designyrittäjyyteen, lähiruokaan tai uusiutuviin energialähteisiin.
3.2.2 Exploiting and enhancing human capital in rural areas 
3.2.2 Maaseudun osaamispääomaa hyödynnetään ja kasvatetaan
Skills in rural areas must be consciously enhanced so as to create a regional reserve comprising human capital and innovation systems. 
Maaseudun osaamista on tietoisesti kasvatettava alueelliseksi varannoksi, joka muodostuu osaamispääomasta ja innovaatiojärjestelmistä.
The organisation of services in rural areas demands a proactive and flexible approach as well as coordinated practices that ensures services are available locally. 
Maaseudun palvelujen järjestämisessä korostetaan aktiivista ja ennakkoluulotonta otetta sekä koordinoitua organisointitapaa, joka varmistaa palvelujen saatavuuden läheltä.
The linking of the small competence clusters in the countryside with wider innovation and expertise networks will have been supported. 
Maaseudun pienten osaamiskeskittymien linkittymistä laajempiin innovaatio- ja osaamisverkostoihin on vahvistettu.
The number of rural small enterprises has increased particularly in core rural areas and urban-adjacent rural areas, but in remote areas their number has more or less remained the same. 
Maaseudun pienyritysten määrä on kasvanut erityisesti ydinmaaseudulla ja kaupunkien läheisellä maaseudulla, mutta syrjäisillä alueilla niiden määrä on säilynyt suunnilleen samana.
In the future, it also will be important to employ cost-effective local energy solutions for housing in rural construction, as well as in the water and waste management solutions. 
Maaseudun rakentamisessa on jatkossa myös tarpeen saada käyttöön asumisen huokeat paikalliset energiaratkaisut ja vesi- ja jätehuollon ratkaisut.
Economically competitive, suitable local energy, water, and waste management solutions will have been developed for and implemented in building in the countryside. 
Maaseudun rakentamisessa on kehitetty ja otettu käyttöön sille soveltuvia ja taloudellisesti kilpailukykyisiä paikallisia energia- sekä vesi- ja jätehuoltoratkaisuja.
3.1.4 Ensuring rural traffic infrastructure and communications through well-functioning connections 
3.1.4 Maaseudun saavutettavuus varmistetaan toimivilla yhteyksillä
Statistical methods based on grid data for areas smaller than municipalities are needed to support rural planning and development. This data can be obtained using a geographic information system. 
Maaseudun suunnitteluja kehittämistyön tueksi tarvitaan kuntaa pienempien alueiden ruututietoihin perustuvia tilastointimenetelmiä, jotka voidaan toteuttaa paikkatietojärjestelmää hyödyntämällä.
Business activities founded on rural strengths and resources will be further strengthened, among other things, by safeguarding access to business services as part of the EnterpriseFinland service system. 
Maaseudun vahvuuksiin ja voimavaroihin perustuvaa yritystoimintaa vahvistetaan edelleen muun muassa turvaamalla yrityspalvelujen saatavuus osana Yritys-Suomi-palvelujärjestelmää.
The strength of rural areas comes especially to the fore when developing innovations for which it is an advantage that a large amount of space is available. 
Maaseudun vahvuus nousee erityisesti esiin kehitettäessä innovaatioita, joissa on hyötyä siitä, että tilaa on käytettävissä runsaasti.
The strength of rural areas emerges in the context of innovations that require space. 
Maaseudun vahvuus nousee esiin innovaatioissa, jotka edellyttävät tilaa.
A regional identity and sense of community increase the appeal of rural areas. 
Maaseudun vetovoimaisuutta lisäävät alueiden oma identiteetti ja yhteisöllisyys.
The resources of the countryside and their sustainable use contribute significantly to the success of the entire country. 
Maaseudun voimavarat ja niiden kestävä käyttö ovat merkittäviä koko maan menestykselle.
However, exploiting the resources of the countryside requires that we have a viable countryside also in the future. 
Maaseudun voimavarojen hyödyntäminen kuitenkin edellyttää, että meillä on elinvoimainen maaseutu vielä tulevaisuudessakin.
Accordingly, utilisation of rural resources requires success in preservation of rural areas' vitality. 
Maaseudun voimavarojen hyödyntäminen puolestaan edellyttää, että maaseudun elinvoimaisuus onnistutaan säilyttämään.
Exploiting the countryside’s resources in the future will require the successful preservation of rural vitality. 
Maaseudun voimavarojen hyödyntäminen tulevaisuudessa edellyttää, että maaseudun elinvoimaisuus onnistutaan säilyttämään.
General trends in rural development vary between the type of rural area. 
Maaseudun yleiset kehitystrendit vaihtelevat maaseututyypin mukaan.
In order to achieve a good state of the environment in rural areas and improve it, continuous, extensive, targeted long-term measures for care for the environment are needed. 
Maaseudun ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi ja parantamiseksi tarvitaan pitkäjänteisiä, jatkuvia, kattavia ja kohdennettuja ympäristönhoitotoimia.
Business financing has been increased during the current EU programming period in order to increase rural entrepreneurship and to improve competitiveness. 
Maaseudun yrittäjyyden lisäämiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi yritysrahoitusta on lisätty kuluvalla EU:n ohjelmakaudella.
Rural entrepreneurship will also be promoted by making it easier to transfer businesses between generations; the reduction in inheritance tax and gift tax decided upon by the Government became effective from the beginning of 2008. 
Maaseudun yrittäjyyttä edistetään myös yritysten sukupolven vaihdoksia helpottamalla; hallituksen päättämää perintö- ja lahjaveron keventämistä ryhdyttiin toteuttamaan vuoden 2008 alusta.
Those rural companies that would be likely to benefit most from the diffusion of new knowledge and innovations are often of such a nature in terms of their location, branch of industry, and position in the production value chain that adoption of even existing technology and knowledge takes more effort than for companies located in centres. 
Maaseudun yritykset, jotka todennäköisesti eniten hyötyisivät uuden tiedon ja innovaatioiden leviämisestä, ovat usein sijainniltaan, toimialaltaan ja tuotannon arvoketjun asemaltaan sellaisia, että olemassa olevankin teknologian ja osaamisen omaksuminen on työläämpää kuin keskittymissä sijaitsevien yritysten.
Rural companies must be activated and more closely involved in the development of technology- and customer-oriented innovations alike and in interregional innovation communities. 
Maaseudun yritykset on aktivoitava ja saatava tiiviimmin mukaan sekä teknologia- että asiakaslähtöisten innovaatioiden kehittämiseen ja alueiden välisiin innovaatioyhteisöihin.
Rural businesses are an integral part of Finland's success. 
Maaseudun yritykset ovat kiinteä osa Suomen menestystä.
Thus rural companies and other actors, with their innovation activities traditionally more practice-oriented than at science-based centres, may be able to adopt more quickly the new user-driven innovation policy and measures supporting it. 
Maaseudun yrityksille ja muille toimijoille, joiden innovaatiotoiminta on perinteisestikin ollut käytäntölähtöisempää kuin tiedepohjaisilla keskuksilla, uusi käyttäjälähtöinen innovaatiopolitiikka ja sitä tukevat toimenpiteet voivat olla nopeammin omaksuttavissa.
Enterprises in the countryside need to be activated to innovate, and they must become engaged with various innovation and competence communities and networks more closely than at present. 
Maaseudun yrityksiä on aktivoitava innovaatiotoimintaan, ja ne on saatava nykyistä tiiviimmin mukaan erilaisiin innovaatio- ja osaamisyhteisöihin ja –verkostoihin.
The countryside will have a versatile business structure. 
Maaseudun yritysrakenne on monipuolinen.
Innovation processes in rural companies are often based on practical knowledge that is acquired through work and hands-on experience. 
Maaseudun yritysten innovaatioprosessit perustuvat usein käytännönläheiseen tietoon, jota opitaan työssä ja kokemukseen perustuen.
Development funding for rural businesses will be secured. 
Maaseudun yritysten kehittämisrahoitus turvataan.
Central new forms of business operations in the countryside will include new forms of bioeconomy, production of renewable energy, various welfare services (for instance, GreenCare activities), the production and processing of local and organic food products, tourism, and mining. 
Maaseudun yritystoiminnan keskeisiä uusia toimintamuotoja ovat mm. biotalouden uudet muodot, uusiutuvan energian tuotanto, erilaiset hyvinvointipalvelut (esim. GreenCare – toiminta) sekä lähi- ja luomuruuan tuotanto ja jalostus, matkailu ja kaivostoiminta.
Entrepreneurial activities in rural areas should be supported through regional rural innovation and development activities, among others. 
Maaseudun yritystoimintaa tulee vahvistaa muun muassa maaseudun alueellisen innovaatio- ja kehittämistoiminnan avulla.
Rural business activities will be supported by ensuring the availability of high-quality business services, by increasing the range of training for enterpreneurs, by promoting networking and by disseminating information on rural business opportunities. 
Maaseudun yritystoimintaa vahvistetaan turvaamalla laadukkaiden yrityspalvelujen saatavuus, lisäämällä yrittäjyyskoulutusta, edistämällä verkostoitumista sekä tiedottamalla maaseudun yrittäjyyden mahdollisuuksista.
Maaseutu-Inno would be a cohesive force in cooperation between public administration, the Rural Policy Committee, universities, universities of applied sciences, research institutes, the Finnish Innovation Fund Sitra, producer and advisory organisation (such as the Central Union of Agricultural Producers and Forest Owners MTK and ProAgria) as well as various development actors. 
Maaseutu-Inno sitoisi yhteistyöhön julkisen hallinnon, Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmän, yliopistot, ammattikorkeakoulut, tutkimuslaitokset, Sitran, tuottaja- ja neuvontajärjestöt (kuten MTK ja ProAgria) sekä eri kehittäjätahot.
Countryside for Vigorous Finland 
Maaseutu ja hyvinvoiva Suomi
The countryside and archipelago as living environments 
Maaseutu ja saaristo elinympäristönä
Rural and island areas are diverse, and the level of their development, strengths, and challenges vary. 
Maaseutu- ja saaristoalueet ovat monimuotoisia ja niiden kehitys, vahvuudet ja haasteet vaihtelevat.
Indeed, rural and island areas are especially valuable to Finland, particularly for recreation, tourism, and nature values. 
Maaseutu- ja saaristoalueet ovatkin Suomelle erityisesti vapaa-ajan, matkailun ja luontoarvojen kannalta arvokkaita.
Rural and island areas offer exquisite living environments close to nature, providing the time, space, and opportunity for a slower pace of life. 
Maaseutu ja saaristoalueet tarjoavat laadukkaan, luonnonläheisen elinympäristön, jossa on aikaa, tilaa ja mahdollisuus elämänrytmin hidastamiseen.
Rural and island areas may function as foundations of growth and enablers of business activities in the creative industries. 
Maaseutu- ja saaristoalueet voivat toimia luovien alojen yritystoiminnan kasvualustoina ja mahdollistajina.
Rural areas and the archipelago have their own role in curbing climate change, based for a large part on energy production. 
Maaseutu- ja saaristoalueilla on ilmastonmuutoksen hillitsemisessä oma roolinsa, joka perustuu pitkälti energiatuotantoon.
Using the countryside and archipelago environments as a part of the learning environment for children and youth will also create jobs and establish a bridge between the countryside and cities. 
Maaseutu- ja saaristoympäristön käyttö osana lasten ja nuorten oppimisympäristöä tuo sekin työpaikkoja ja luo siltaa maaseudun ja kaupungin välille.
countryside, rural policy, rural development, rural policy system, quality of life, services in rural areas, rural businesses, regional development 
maaseutu, maaseutupolitiikka, maaseudun kehittäminen, maaseutupoliittinen järjestelmä, elämisen laatu, maaseudun palvelut, maaseudun elinkeinot, aluekehitys
Agricultural policy sees the countryside from the narrow perspective of the agricultural business. 
Maaseutu nähdään maatalouspolitiikassa kapea-alaisesti maatalouselinkeinon kautta.
The countryside is part of the solution in mitigating climate change. 
Maaseutu on ilmastonmuutoksen hillitsemisessä osa ratkaisua.
The countryside is a diverse and valued element of Finnish society. 
Maaseutu on monimuotoinen ja arvostettu osa suomalaista yhteiskuntaa.
Rural areas constitute a future resource as several global trends reinforce the significance of the material and immaterial resources of the rural areas, thereby creating new opportunities for the countryside. 
Maaseutu on tulevaisuuden voimavara, sillä useat globaalit trendit vahvistavat maaseudun aineellisten ja aineettomien voimavarojen merkitystä ja luovat maaseudulle uusia mahdollisuuksia.
Rural areas are taken into account in regional plans, programmes and their implementation plans. 
Maaseutu otetaan huomioon maakuntasuunnitelmissa, -ohjelmissa sekä niiden toteuttamissuunnitelmissa.
Rural areas provide a high-quality environment in which there is the time, space and the opportunity to slow the pace of the rhythm of life. 
Maaseutu tarjoaa laadukkaan elinympäristön, jossa on aikaa, tilaa ja mahdollisuus elämänrytmin hidastamiseen.
The countryside will serve as an environment that embodies several well-being-related factors, which play a growing role in recreation, tourism, cultural activities, and the experience industry, as well as in housing (both seasonal and year-round living). 
Maaseutu toimii useiden hyvinvointitekijöiden ympäristönä, joilla on kasvava rooli virkistyksessä, matkailussa, kulttuuritoiminnassa, elämysteollisuudessa sekä asumisessa (sekä kausi- että ympärivuotinen asuminen).
Efforts will be made to tackle the problems in recruiting doctors and nursing staff faced by rural municipalities. 
Maaseutua kohdanneeseen lääkäreiden ja muun hoitohenkilökunnan rekrytointiongelmaan puututaan.
Rural areas in Finland are diverse and varied. 
Maaseutualueet ovat monimuotoisia ja vaihtelevia.
Rural areas are in danger of losing their vitality. 
Maaseutualueet ovat vaarassa menettää elinvoimaisuuttaan.
Rural regions will base their activities on local strengths and resources, such as wood, natural products, mineral wealth, food and energy production, and service provision. 
Maaseutualueet perustavat toimintansa paikallisiin vahvuuksiin ja voimavaroihin, kuten puuhun, luonnontuotteisiin, kaivannaisiin sekä ruuan-, energian- ja palvelutuotantoon.
Rural areas can act as growth platforms and enablers of business activities in the creative industries. 
Maaseutualueet voivat toimia luovien alojen yritystoiminnan kasvualustoina ja mahdollistajina.
A systematic approach and eco-efficient solutions to support a viable and sustainable housing structure are needed in rural areas. 
Maaseutualueilla kaivataan suunnitelmallisuutta ja ekotehokkaita ratkaisuja elinvoimaisen ja kestävän asutusrakenteen vahvistamiseksi.
Rural areas will have invested in eco-efficient as well as other applicable solutions in order to support a vibrant and sustainable housing and employment structure. 
Maaseutualueilla on panostettu ekotehokkaisiin ja muihin soveltuviin ratkaisuihin elinvoimaisen ja kestävän asutus- ja työpaikkarakenteen vahvistamiseksi.
Rural regions have succeeded better than urban regions in adapting nursing structures towards light service structures. 
Maaseutualueilla on pystytty sopeuttamaan hoivan rakennetta paremmin kohti keveitä palvelurakenteita kuin kaupungeissa.
3.1.2 Sustainability and a focus on residents form the basis for living in rural areas 
3.1.2 Maaseutuasumisen lähtökohdiksi otetaan kestävyys ja asukaslähtöisyys
Rural housing, as well as tourism and other leisure functions, will have been steered to support the preservation of a vital network of built-up areas and villages and their infrastructure. 
Maaseutuasutusta sekä matkailu- ja muita vapaa-ajan toimintoja on ohjattu siten, että ne tukevat elinvoimaisen taajama- ja kyläverkoston sekä infrastruktuurin säilymistä.
Also, the rural–urban divisions do not closely correlate with the type of municipality the respondents live in. 
Maaseutuhenkinen-urbaani-jakaumat eivät seuraa tarkasti vastaajan asuinkunnan tyyppiä.
Interactive cooperation in rural and development policy is being enhanced. 
Maaseutuja kehityspolitiikan vuorovaikutteista yhteistyötä tiivistetään.
The population in rural municipalities is decreasing and getting older, and therefore particular attention needs to be paid to safeguarding social and health services. 
Maaseutukunnissa väestö vähenee ja vanhenee, minkä vuoksi sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota.
Insufficient ticket revenues and reduced demand constitute the greatest problems in rural traffic. 
Maaseutuliikenteessä suurin ongelma on asiakastulojen riittämättömyys ja kysynnän väheneminen.
A significant part of Finland and the Finns’ welfare is based on the opportunities offered by our countryside. 
Maaseutumme mahdollisuuksien varaan on rakentunut merkittävä osa Suomen ja suomalaisten hyvinvoinnista.
The rural perspective should be made a systematic part of policy preparation and implementation in various sectors and at multiple levels. 
Maaseutunäkökulma tulee saada systemaattiseksi osaksi politiikkojen valmistelua ja toteuttamista eri sektoreilla ja tasoilla.
The rural perspective must become a systematic element of policy preparation and implemention at all levels. 
Maaseutunäkökulma tulee saada systemaattiseksi osaksi politiikkojen valmistelua ja toteuttamista eri tasoilla.
The regional section for rural areas is included in the Special Rural Policy Programme (2007–2010), which is part of the Rural Policy Programme pursuant to the Regional Development Act (602/2002). 
Maaseutuosio sisältyy maaseutupoliittiseen erityisohjelmaan (2007–2010), joka on osa alueiden kehittämislain (602/2002) mukaista maaseutupoliittista kokonaisohjelmaa.
The regional section for rural areas complements the existing development systems in co-operation with regional operators. 
Maaseutuosio täydentää olemassa olevia kehittämisjärjestelmiä yhteistyössä alueen toimijoiden kanssa.
Special Rural Policy Programme 2007–2010. Publications of the Ministry of the Interior 19&2007. 42 p. 
Maaseutupoliittinen erityisohjelma 2007–2010. Sisäasiainministeriön julkaisusarja 19/2007. 42 s.
A rural policy system requires continuity and must be broad in perspective. 
Maaseutupoliittinen järjestelmä vaatii pysyvyyttä ja laaja-alaisuutta.
The Report on Rural Policy and Rural Policy Programme were drawn up through interactive dialogue with the regions. 
Maaseutupoliittinen selonteko ja kokonaisohjelma valmisteltiin vuorovaikutteisesti alueiden kanssa.
The Rural Policy Report sets out the national rural policy horizontally and across administrative sectors. 
Maaseutupoliittinen selonteko linjaa valtakunnallista maaseutupolitiikkaa horisontaalisesti ja poikkihallinnollisesti.
The Report on Rural Policy sets out outlines to reduce regional development disparities, ensure basic services and connections for citizens, strengthen rural competitiveness and vitality, exploit resources and to improve the rural policy system. 
Maaseutupoliittinen selonteko tekee linjauksia alueellisten kehityserojen pienentämiseksi, kansalaisten peruspalvelujen ja yhteyksien turvaamiseksi, maaseudun kilpailukyvyn ja elinvoimaisuuden vahvistamiseksi, voimavarojen hyödyntämiseksi sekä maaseutupoliittisen järjestelmän parantamiseksi.
3.3.Development of the rural policy system – a method based on governance and networking 
3.3 Maaseutupoliittisen järjestelmän kehittäminen – hallintaan ja verkostoitumiseen perustuva toimintatapa
Developing the rural policy system at all operational levels through a governance and networking approach is considered to be key. 
Maaseutupoliittisen järjestelmän kehittämistä kaikilla toiminnan tasoilla hallintaan ja verkostoitumiseen perustuen pidetään keskeisenä.
The three key objectives in the Rural Policy Report are the improvement of the quality of life in rural areas, the development of rural businesses and the development of the rural policy system. 
Maaseutupoliittisen selonteon kolme keskeistä tavoitetta ovat elämisen laadun parantaminen maaseudulla, maaseudun elinkeinojen kehittäminen sekä maaseutupoliittisen järjestelmän kehittäminen.
The approach of the Report on Rural Policy is consistent with the new paradigm. 
Maaseutupoliittisen selonteon näkökulma on uuden ajattelutavan mukainen.
The strategic outlines of the Report on Rural Policy will contribute to ensuring, on the one hand, that it will be good to live and to work in the countryside and, on the other hand, that rural resources and opportunities better support the welfare and competitiveness of the entire country. 
Maaseutupoliittisen selonteon strategisilla linjauksilla vaikutetaan yhtäältä siihen, että maaseudulla on hyvä elää ja tehdä työtä, ja toisaalta siihen, että maaseudulla olevat voimavarat ja mahdollisuudet tukevat entistä paremmin koko maan hyvinvointia ja kilpailukykyä.
The preparation of the Report on Rural Policy was integrated with the preparatory work on the Rural Policy Programme for 2009–2013. 
Maaseutupoliittisen selonteon valmistelu nivottiin yhteen vuosille 2009–2013 suunnatun maaseutupoliittisen kokonaisohjelman valmistelun kanssa.
Description of the process for drawing up the Report on Rural Policy 
Maaseutupoliittisen selonteon valmisteluprosessin kuvaus
The Rural Policy Report presents the Government’s outlines on the rural policy development process until 2020. The outlines in the report will be implemented through a concrete rural policy operational programme prepared by the Government. 
Maaseutupoliittisessa selonteossa esitetään hallituksen linjaukset maaseutupolitiikan kehittämisprosessista vuoteen 2020. Selonteon linjauksia toteutetaan konkreettisella, hallituksen maaseutupoliittisella toimenpideohjelmalla.
Rural policy enhances the prosperity and competitiveness of the whole of Finland 
Maaseutupolitiikalla kohennetaan koko Suomen hyvinvointia ja kilpailukykyä