natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most important goal of Finland’s development policy is the eradication of poverty and the promotion of sustainable development in accordance with the UN Millennium Development Goals. 
Suomen kehityspolitiikan tärkein tavoite on köyhyyden poistaminen ja kokonaisvaltaisen kestävän kehityksen edistäminen YK:n vuosituhattavoitteiden mukaisesti.
Finland’s development policy 
Suomen kehityspolitiikka
Finland’s development policy is based on ecologically, socially and economically sustainable development. 
Suomen kehityspolitiikka perustuu luonnontaloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti kestävään kehitykseen.
The Government’s Development Policy Programme sets guidelines for Finland’s development policy. 
Suomen kehityspolitiikkaa ohjaa valtioneuvoston kehityspoliittinen ohjelma.
Finland’s development cooperation is anchored in the observance of human rights. 
Suomen kehitysyhteistyön toteuttaminen on ankkuroitu ihmisoikeuksien noudattamiseen.
Finland ’ s development cooperation policy is founded on a human rights-based approach. 
Suomen kehitysyhteistyöpolitiikassa noudatetaan ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa.
In its development policy, Finland will emphasise sustainable development in which respect for and implementation of human rights are promoted and a human rights-based approach observed. 
Suomen kehitysyhteistyöpolitiikassa painotetaan kestävää kehitystä, jota toteutetaan osaltaan edistämällä ihmisoikeuksien kunnioittamista ja toimeenpanoa sekä noudattamalla ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa.
Finland’s development cooperation emphasises poverty reduction and crisis prevention. 
Suomen kehitysyhteistyössä painotetaan köyhyyden vähentämistä ja konfliktien ennaltaehkäisyä.
In Finland’s spending limits system, the development of revenue is not regulated, but the scaling of the spending limits is based on revenue projections. 
Suomen kehysjärjestelmässä tulojen kehitystä ei säädellä, mutta tuloarviot ovat kehyksen mitoituksen taustalla.
The rule relating to Finland’s spending limits system is not founded in law; it rests on agreements between government partners. 
Suomen kehysjärjestelmää koskeva sääntö ei perustu lakiin vaan nojaa hallituskumppaneiden välisiin sopimuksiin.
Lack of rapid-growth companies remains one of the key areas requiring development in Finland. 
Suomen keskeinen kehityskohde on edelleen puute nopean kasvu-uran yrityksistä.
Based on the Commission’s calculations, Finland’s sustainability gap is near the European average. 
Suomen kestävyysvaje on komission laskelmien perusteella lähellä Euroopan keskitasoa.
Finland's sustainable development indicators are being used to monitor and assess the implementation of sustainable development goals in Finland. 
Suomen kestävän kehityksen indikaattoreilla seurataan ja arvioidaan kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista Suomessa.
In its meeting of December 2004, the Finnish National Commission on Sustainable Development decided to launch a process aiming at a new national strategy for sustainable development. 
Suomen kestävän kehityksen toimikunta päätti joulukuussa 2004 pitämässään kokouksessa käynnistää uuteen kansalliseen kestävän kehityksen strategiaan tähtäävän prosessin.
The Finnish National Commission on Sustainable Development will report to the Government on the results of the assessment. 
Suomen kestävän kehityksen toimikunta raportoi arvioinnin tuloksista hallitukselle.
Revision of the original Finnish texts is not properly organised within the Government. 
Suomen kielen huoltoa ei ole järjestetty valtioneuvostossa.
With regard to Finnish, the inhabitants of the municipalities call inter alia for better language in the web services of the municipalities.59 
Suomen kielen osalta kuntien asukkaat peräänkuuluttavat muun muassa parempaa kieltä kuntien verkkopalveluihin.59
The Finnish language environment 
Suomen kielimaisema
Finnish is spoken almost throughout mainland Finland whereas Swedish is spoken in a more restricted area. 
Suomen kieltä puhutaan Manner-Suomessa lähes kaikkialla kun taas ruotsin kieltä puhutaan rajatummalla alueella.
Finland's competitiveness, and its consequent ability to meet the challenges posed by a changing climate, is crucially linked to how quickly we can understand the demands of the new paradigm. 
Suomen kilpailukyky ja sitä kautta myös kyky vastata muuttuvan ilmaston haasteisiin riippuu ratkaisevasti siitä, kuinka nopeasti oivallamme uuden paradigman vaatimukset.
Finland’s assets in competition 
Suomen kilpailukykytekijät
Finland’s Kyoto obligation can be met through EU emissions trading, Kyoto mechanisms and national climate and energy policy measures, despite the fact that between 2002-2007 Finland’s greenhouse gas emissions exceeded the Kyoto target by an average of 10 per cent. 
Suomen Kioto-velvoite saavutetaan EU:n päästökaupan, Kioton mekanismien ja kotimaisten ilmasto- ja energiapoliittisten toimien avulla, vaikka vuosina 2002–2007 Suomen kasvihuonekaasupäästöt ovat ylittäneet Kioto-tavoitteen keskimäärin noin 10 prosenttia.
Finland’s reserves of mineral aggregate and natural stone are considerable by European standards. 
Suomen kiviaines- ja luonnonkivivarat ovat Euroopan mittakaavassa huomattavat.
The experiences Finland has had with Russia during its membership in the EU may give some indications both on the challenges and opportunities. 
Suomen kokemukset Venäjä-suhteista EU:n jäsenenä antanevat viitteitä sekä haasteista että mahdollisuuksista.
Nevertheless, Finland’s total emissions would not change significantly even if imports and exports were taken into account. 
Suomen kokonaispäästöt eivät kuitenkaan muuttuisi merkittävästi, vaikka tuonti ja vienti otettaisiin huomioon.
Finland’s Comprehensive Crisis Management Strategy 
Suomen kokonaisvaltainen kriisinhallintastrategia
Finland’s high price level points to a low level of competition, although it is also explained to some extent by sparse settlement and long distances. 
Suomen korkea hintataso viittaa kilpailun vähäisyyteen, vaikka toisaalta sitä selittävät harva asutus ja pitkät etäisyydet.
Finland’s high levels of expertise should be utilised to promote exports of water technologies and to turn related services into marketable products. 
Suomen korkeatasoista osaamista tulee hyödyntää vesiteknologian viennin edistämisessä ja palvelujen tuotteistamisessa.
Finland’s education, research and innovation systems should be integrated more closely with European structures (European Research and Innovation area, ERA, and European Higher Education area, EHEA). 
Suomen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiojärjestelmät pitäisi liittää tiiviimmin osaksi eurooppalaisia rakenteita (European Research and Innovation area, ERA, sekä European Higher Education area, EHEA).
The Finnish education system will still rank among the top ones in the world. The challenges posed by a globalising, changing, and multicultural operating environment will have been taken into account in basic education. 
Suomen koulutusjärjestelmä on edelleen maailman huippua ja perusopetuksessa on otettu huomioon globalisoituvan, muuttuvan ja monikulttuurisen toimintaympäristön haasteet.
The Finnish educational system is divided into three stages. 
Suomen koulutusjärjestelmä on jaettu kolmeen asteeseen.
The Finnish education system has received a great deal of international attention in recent years due to the success we have had in rankings of secondary school students’ reading and mathematics skills among OECD countries. 
Suomen koulutusjärjestelmä on viime vuosina saanut paljon kansainvälistä huomiota, kun olemme menestyneet erinomaisesti perusopetuksen äidinkielen ja matematiikan oppimistulosten vertailussa OECD-maiden kesken.
The objective of developing the Finnish education system is to achieve a system of higher education with enhanced strength, standards, and international attractiveness; a high level of research training and research; and world-class research and innovation environments. 
Suomen koulutusjärjestelmän kehittämisen tavoitteena on, että Suomessa on nykyistä vahvempi, laadukkaampi ja kansainvälisesti vetovoimaisempi korkeakoululaitos, korkeatasoinen tutkijakoulutus ja tutkijakunta sekä maailman luokan tutkimus- ja innovaatioympäristöjä.
The productivity and efficiency of Finland’s education system, and the measurement thereof, has been analysed, among others, by Räty and Harava (2008) as concerns universitities, by Aaltonen, Räty and Kirjavainen (2008) as regards polytechnics, and Aaltonen et al. 
Suomen koulutusjärjestelmän tuottavuutta ja tehokkuutta sekä näiden mittaamista ovat analysoineet muun muassa Räty ja Harava (2008) yliopistojen osalta, Aaltonen, Räty ja Kirjavainen (2008) ammattikorkeakoulujen osalta sekä Aaltonen ym.
There is also a great deal of inefficiency in the Finnish education system. 
Suomen koulutusjärjestelmässä on myös paljon tehottomuutta.
Finland’s key strengths in terms of educational competence must be taken advantage of in such a way as to make quality education a successful export industry for the country. 
Suomen koulutusosaamisen vahvuudet tulee hyödyntää niin, että laadukkaasta koulutuksesta syntyy meille uusi menestyksekäs vientiala.
In connection to national preparedness, the Crisis Management Centre Finland, working under the Ministry of the Interior, has established a steering group whose task is to contribute to the implementation of Finland’s own ‘Women, Peace and Security’ action plan. 
Suomen kriisinhallintakeskus on perustanut ohjausryhmän, jonka tehtävänä on omalta osaltaan toimeenpanna Suomen "naiset, rauha ja turvallisuus" -toimintaohjelma.
Finland’s crisis management participation is followed through regular reports submitted to the Cabinet Committee on Foreign and Security Policy. 
Suomen kriisinhallintaosallistumista seurataan valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittiselle ministerivaliokunnalle säännöllisesti annettavissa katsauksissa.
6 Focus areas of Finnish crisis management activities 
6 Suomen kriisinhallintatoiminnan keskeiset toimialueet
Finnish crisis management activities will be focused on crisis areas which are important from the standpoint of foreign and security policy objectives. 
Suomen kriisinhallintatoiminta suunnataan ulko- ja turvallisuuspoliittisten tavoitteiden kannalta merkittäville kriisialueille.
Finnish Transport and Logistics 
Suomen Kuljetus ja Logistiikka
Decision-making of the Finnish transport business regarding key issues is gradually migrating abroad. 
Suomen kuljetusalan päätöksentekoa monissa keskeisissä asioissa siirtyy vähitellen ulkomaille.
Finland’s transport logistic system includes, apart from transport equipment, transport routes, loading, unloading and removal equipment, ports and harbours, airports and land terminals. 
Suomen kuljetuslogistinen järjestelmä sisältää kuljetuskaluston lisäksi kuljetusväylät, lastaus, purkaus ja siirtokaluston, satamat ja lentoasemat sekä maakuljetusterminaalit.
Finland, like the other Member States, should ensure the quality and sustainability of public finances and remove economic imbalances. 
Suomen, kuten muidenkin jäsenmaiden, tulisi varmistaa julkisen talouden laatu ja kestävyys sekä poistaa kansantalouden epätasapaino.
Finland’s ability to contribute to conflict resolution depends on how active we are in international organisations and on our input in the development of solution measures. 
Suomen kyky vaikuttaa konfliktien ratkaisemiseen riippuu aktiivisuudestamme kansainvälisissä organisaatioissa sekä panoksestamme ratkaisukeinojen kehittämiseen.
Finland’s ability to participate in international crisis management and international humanitarian and civil protection activities will be maintained and developed. 
Suomen kykyä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan sekä kansainvälisiin humanitaarisiin ja pelastuspalvelutehtäviin ylläpidetään ja kehitetään.
Finland’s consumption-based material flows are large in international comparison due to high demand for material in construction. 
Suomen käyttämät kulutusperusteiset materiaalivirrat ovat kansainvälisessä vertailussa suuria suuren rakentamisen materiaalikäytön johdosta.
As part of its broad democracy concept, Finland will support the promotion of human rights, democracy, the rule of law, good governance and the eradication of corruption. 
Suomen laajaan demokratianäkemykseen sisältyy tavoite edistää ihmisoikeuksia, demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintoa, sekä korruption poiskitkemistä.
Finland’s broadband quality (broadband quality score (BQS)) has in recent years slipped behind the broadband services offered by other developed countries. 
Suomen laajakaistan ”laatu” (BQS) on jäänyt viime vuosina jälkeen muiden kehittyneiden maiden laajakaistapalveluista.
The term ‘sexual orientation’, as used in Finnish legislation, has in some contexts been interpreted as also referring to gender minorities. 
Suomen lainsäädännössä käytetyllä termillä sukupuolinen suuntautuminen on joidenkin tulkintojen mukaan katsottu tarkoitettavan myös sukupuolivähemmistöjä.
The definition in Finnish law is the same. 
Suomen lainsäädännössä lapsen määritelmä on sama.
Finnish legislation provides for the prevention, detection and investigation of terrorist offences and the imposition of penalties. 
Suomen lainsäädännössä on otettu huomioon terrorismirikosten ennalta estäminen, paljastaminen ja selvittäminen sekä rangaistusten määrääminen.
In accordance with the EU legislation and HELCOM recommendations, ports are, by Finnish law, required to receive all waste generated on ships without any special fee – i.e. the fee is independent of the volume of the waste discharged. 
Suomen lainsäädäntö velvoittaa EU-lainsäädännön ja HELCOM:n suosituksen perusteella satamat ottamaan vastaan kaikki aluksilla syntyvät jätteet ilman erityismaksua, eli maksun määrä ei riipu jätettävien jätteiden määrästä.
The airport network in Finland 
Suomen lentoasemaverkko
Finland’s transport system: some key figures 
Suomen liikennejärjestelmän tunnuslukuja
Special characteristics of transport in Finland 
Suomen liikenteelliset erityspiirteet
Traffic produces about 13 million tonnes of carbon dioxide emissions annually in Finland. 
Suomen liikenteessä syntyy vuosittain noin 13 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä.
Under article 141 of the Finnish Accession Treaty, negotiations on agricultural support for southern Finland will be started immediately when the new Government takes office. 
Suomen liittymissopimuksen artiklan 141 perusteella Etelä-Suomessa maksettavien maatalouden tukien jatkosta neuvotellaan välittömästi hallituksen työn käynnistyttyä.
In Finland’s Accession Agreement the country was divided into two areas qualifying for national aid (support regions 141 and 142), which has resulted in an awkward division of agricultural producers and aid within Finland. 
Suomen liittymissopimuksessa maa jaettiin kahteen tukialueeseen (ns. 141- ja 142-tukialueet), mikä on johtanut hankalaan tuottajien ja tukien jakoon Suomen sisällä.
The safety of vessels operating under the Finnish flag can be promoted by controlling that Finnish vessels and their equipment are in good condition and that vessels have adequate number of qualified crew members. 
Suomen lipun alla kulkevien alusten meriturvallisuutta voidaan parantaa valvomalla, että suomalaiset alukset laitteineen ovat kunnossa ja että aluksilla on riittävä ja pätevä miehistö.
Major logistics challenges to Finland are presented by the land transports to Russia and the increasing volume of traffic in the Baltic Sea. 
Suomen logistiikan keskeisenä haasteena on Venäjälle suuntautuva maaliikenne ja Itämeren kasvava meriliikenne.
Finnish logistics service companies’ annual revenues from transit traffic amount to over 300 million euros. 
Suomen logistiikkapalveluyritykset saavat transitosta myyntituloja yli 300 miljoonaa euroa vuodessa.
Logistics costs in Finland should be reduced relative to those of competitor countries. 
Suomen logistisia kustannuksia on kyettävä alentamaan kilpailijamaihimme nähden.
National strategy and action plan for conservation and sustainable use of biodiversity in Finland 2006–2016. 2007. Suomen ympäristö 35. 162 p. 
Suomen luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön strategia ja toimintaohjelma 2006–2016. 2007. Suomen ympäristö 35. 162 s.
Finland's natural resource cluster does not rely on government aid policy. 
Suomen luonnonvaraklusteri on riippumaton julkisesta tukipolitiikasta.
Finland's natural resource policy has been increasingly tied to international agreements. 
Suomen luonnonvarapolitiikka on yhä tiiviimmin sidoksissa kansainvälisiin sopimuksiin.
Finland's natural resource strategy has been adjusted to meet the growing demand for minerals. 
Suomen luonnonvarastrategia on osaltaan sopeutettu vastaamaan maapallon kasvavaan mineraalitarpeeseen.
Finland’s natural resources as a strategic opportunity 
Suomen luonnonvarat strategisena mahdollisuutena
In the future, Finland’s natural resources may prove to be increasingly important factors for success, if used sustainably. 
Suomen luonnonvarat voivat olla vastaisuudessa entistä tärkeämpi menestyksen avain kestävästi hyödynnettyinä.
Total material requirement by material groups in Finland 1970–2006 
Suomen luonnonvarojen kokonaiskäyttö materiaaliryhmittäin 1970–2006
Finland’s total material requirement (TMR) in relation to gross national product (in kg/euro) has declined steadily since 1970, but this parameter does not describe the significance of the total use of natural resources in terms of the sustainability of natural resource use. 
Suomen luonnonvarojen kokonaiskäyttö (TMR) suhteessa bruttokansantuotteeseen (kg/eur) on laskenut tasaisesti vuodesta 1970, mutta suhdeluku ei kuvaa luonnonvarojen kokonaiskäytön merkitystä luonnonvarojen kestävän käytön kannalta.
Finland’s natural resource consumption exceeds the limits of sustainability, and large quantities of materials are used by Finland. 
Suomen luonnonvarojen kulutus ylittää kestävät rajat ja Suomi käyttää paljon materiaaleja.
When assessing trends in the consumption of natural resources in Finland, both domestic and imported direct material input and hidden flows are considered. 
Suomen luonnonvarojen käytön kehitystä tarkasteltaessa otetaan huomioon sekä kotimaiset että tuonnin suorat panokset ja piilovirrat.
About half of Finland’s natural biotopes have been classed as threatened. 
Suomen luontotyypeistä noin puolet on ar­vioitu uhanalaisiksi.
The national biotope assessment classified about half of the country’s mire biotopes as nationally threatened. 
Suomen luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnissa noin puolet suoluontotyypeistä arvioitiin valtakunnallisesti uhanalaisiksi.
As the Finnish defence of the 2020s is being planned, the fundamental questions are (1) will Finland continue militarily non-allied or will she become allied, and (2) how big a share of the national budget is Finland willing to invest in her defence. 
Suomen 2020-luvun puolustusta suunniteltaessa peruskysymyksenä on (1) jatkaako Suomi sotilaallisesti liittoutumattomana vai liittoutuuko se ja (2) minkä kokoisen budjettirahoituksen Suomi on valmis sijoittamaan puolustukseensa?
Serious nuclear accident in region neighbouring on Finland. 
Suomen lähialueella vakava ydinonnettomuus
Security in our neighbouring areas also depends on developments in the interrelationships of the European Union, Russia and NATO. 
Suomen lähialueen turvallisuustilanteen kehitys on myös riippuvainen Euroopan unionin, Venäjän ja Naton keskinäisten suhteiden kehityksestä.
Development in Finland's neighbouring areas 
Suomen lähialueiden kehitys
Multidrug-resistant tuberculosis occurs in Finland’s neighbouring areas and, thus far, the number of HIV infections keeps on growing. 
Suomen lähialueilla esiintyy lääkeresistenttiä tuberkuloosia, eikä HIV-tartuntojen määrän kasvua ole saatu pysähtymään.
Within the sea areas surrounding Finland, the biggest growth in transport volumes has occurred in the Gulf of Finland. 
Suomen lähialueilla liikenne on eniten kasvanut Suomenlahdella.
Finland's cooperation with its neighbouring regions will be reformed. 
Suomen lähialueyhteistyö uudistetaan.
Over the next few decades, Finland’s demographic challenges lie in the ageing of its population. 
Suomen lähivuosikymmenien demografiset haasteet liittyvät väestön ikääntymiseen.
Finland’s basic principle is that the level of funding for Finland under headings 1 and 2 will in total remain at the current level during the programming period that begins in 2014. 
Suomen lähtökohtana on, että 1ja 2-otsakkeista Suomelle kohdistuvan rahoituksen taso säilyy kokonaisuutena ennallaan vuonna 2014 alkavalla ohjelmakaudella.
Finland maintains that the obligation of mutual assistance strengthens solidarity among the Member States, binding equally all member states. 
Suomen lähtökohtana on, että unionin jäsenmaiden keskinäinen avunantovelvoite lujittaa jäsenvaltioiden keskinäistä solidaarisuutta ja velvoittaa kaikkia jäsenmaita yhtäläisesti.
Finland bases its approach on the equal status of all human rights (civil, cultural, economic, political, and social rights). 
Suomen lähtökohtana on kaikkien ihmisoikeuksien - niin kansalais- ja poliittisten kuin taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellistenkin - samanarvoisuus.
As regards cultural diversity, the guiding principle for Finland is to take actively part in the work of international organisations, highlighting the viewpoints and needs of a small country and a small language area in larger international and global issues. 
Suomen lähtökohtana on toimia aktiivisesti kansainvälisissä organisaatioissa kulttuurisen moninaisuuden edistämiseksi. Väestömäärältään pienen maan ja kielialueen näkökulmat ja tarpeet tuodaan esiin laajemmissa kansainvälisissä ja globaaleissa kysymyksissä.
Finnish heat pump association. 
Suomen lämpöpumppuyhdistys ry.
National Programme on Plant Genetic Resources for Agriculture and Forestry. 
Suomen maa- ja metsätalouden kansallinen kasvigeenivaraohjelma.
Finland’s image as a country will be enhanced. 
Suomen maakuvaa vahvistetaan.
Finland’s Rural Development Strategy and Rural Development Programme will be revised for the adoption of additional funding in June 2009. 
Suomen maaseudun kehittämisstrategiaa ja maaseudun kehittämisohjelmaa muutetaan lisärahoituksen käyttöönottamiseksi kesäkuussa 2009.
The rural policy system of Finland has developed over the last twenty years, but the creation of actors operating across administrative sectors has been a challenge. 
Suomen maaseutupoliittinen järjestelmä on kahdenkymmenen vuoden aikana kehittynyt, mutta hallinnonalojen rajat ylittävien toimijoiden luominen on ollut haastavaa.
As far as the Finnish agriculture and the whole food economy are concerned, the common agricultural policy has guaranteed the continuity of production and secured consumers’ access to safe, high-quality foodstuffs. 
Suomen maataloudelle ja koko elintarviketaloudelle yhteinen maatalouspolitiikka on, taannut tuotannon jatkumisen lähes entisessä laajuudessa sekä turvannut kuluttajille korkealaatuisen ja turvallisen elintarvikkeiden saatavuuden.
For Finnish agriculture it is particularly important that systems continue to be included in the EU agricultural policy which allow to balance the disparities caused by natural conditions within the EU . 
Suomen maatalouden kannalta on erityisen tärkeää, että EU:n maatalouspolitiikkaan sisältyy jatkossakin järjestelmiä, joilla voidaan tasata luonnonolosuhteista johtuvia eroja EU:n sisällä .
The changing role of Finland’s agriculture as the world food security declines, breeding of new plant varieties, the prevention of plant diseases and pests, the increasing load on water bodies, flood protection and drainage for fields, irrigation 
Suomen maatalouden rooli maailman ruokaturvan heiketessä, uusien kasvilajikkeiden jalostaminen, tauti- ja tuholaistorjunta, kasvava vesistökuormitus, peltojen tulvasuojaus ja kuivatus, kastelu
Finnish agriculture will be less dependent on exports: 
Suomen maatalouden tuontiriippuvuus vähentyy: