natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of social security contribution experiments is to establish the effects of abolishing the employer's social security contribution on employment and the companies' capacities to offer employment. 
Sosiaaliturvamaksukokeilujen tavoitteena on selvittää työnantajan sosiaaliturvamaksun poistamisen vaikutuksia työllisyyteen ja yritysten työllistämisedellytyksiin.
9.9 Social security contribution experiments 
9.9 Sosiaaliturvamaksukokeilut
the enhancement of the incentive nature of social security and facilitating the acceptance of a job by examining the combined impact of social security in particular, taxation, customer fees and earnings from work; 
sosiaaliturvan kannustavuuden parantamiseksi ja työn vastaanottamisen helpottamiseksi tarkastelemalla erityisesti sosiaaliturvan, verotuksen, asiakasmaksujen sekä työstä saatavan ansiotulon yhteisvaikutuksia,
Improving social security 
Sosiaaliturvan kehittäminen
Relevant measures will be prepared in connection with the comprehensive reform of social security to respond to policy challenges. 
Sosiaaliturvan kokonaisuudistuksen yhteydessä valmistellaan toimenpiteitä, joiden avulla useisiin politiikkahaasteisiin on mahdollista vastata.
improvement and simplification of awarding procedures under social security, in such a way that citizens receive their benefits without delay and gaps in their livelihood; and 
sosiaaliturvan myöntämiskäytäntöjen ja maksatusten parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi siten, että kansalainen saa etuutensa viivytyksettä eikä toimeentuloon tule katkoksia,
Social protection must be able to respond to an increasing variety in life patterns, as studies, work, leisure time and responsibility for family members intermingle at various stages in life. 
Sosiaaliturvan on kyettävä vastaamaan monimuotoistuviin elämänkulkuihin, kun opiskelu, työnteko, vapaa-aika ja vastuu omaisista limittyvät toisiinsa elämän eri vaiheissa.
Social protection must encourage people to maintain their skills and to change job duties or jobs. 
Sosiaaliturvan on oltava sellainen, että se rohkaisee ihmisiä ylläpitämään osaamistaan ja siirtymään tehtävästä tai työpaikasta toiseen.
Sustainable social protection financing 
Sosiaaliturvan rahoitus kestäväksi
The financing base for social protection must be secured even in an increasingly international operating environment. 
Sosiaaliturvan rahoituspohja on pystyttävä turvaamaan myös kansainvälistyvässä toimintaympäristössä.
Social security incentives designed to encourage people to continue participating in employment have attracted interest in Finland in recent years and played a role in the 2005 pension reform (see the Further Information box). 
Sosiaaliturvan työssä jatkamisen kannustavuuteen on viime vuosina kiinnitetty Suomessa melko paljon huomiota ja se on myös osaltaan ohjannut vuonna 2005 eläkereformia (ks. tietolaatikko).
10.2.1 Social Security Reform Committee (SATA) 
10.2.1 Sosiaaliturvan uudistamiskomitea (SATA)
Social security funds, in turn, mean private employment pensions institutions and other social security funds, such as support funds for the unemployed. 
Sosiaaliturvarahastoilla puolestaan tarkoitetaan yksityisiä työeläkelaitoksia sekä muita sosiaaliturvarahastoja, kuten työttömyysturvarahastoja.
The financial position of social security funds is improved by lower unemployment related costs. 
Sosiaaliturvarahastojen rahoitusasemaa kohentaa työttömyydestä aiheutuvien menojen pieneneminen.
2.4 Social security funds 
2.4 Sosiaaliturvarahastot
The social security sector is projected to be in surplus in the medium term. 
Sosiaaliturvasektorin ennustetaan olevan ylijäämäinen keskipitkällä aikavälillä.
Serious malfunction of social insurance service network. 
Sosiaalivakuutuksen palveluverkon vakava toimintahäiriö
In addition, social insurance contributions include an accident insurance contribution paid by the employer, the size of which varies according to the accident risk of the sector in which the company is operating. 
Sosiaalivakuutusmaksuihin kuuluu lisäksi työnantajan maksama tapaturmavakuutusmaksu, jonka suuruus vaihtelee yrityksen toimialan tapaturmariskin perusteella.
10.3 Social insurance contributions 
10.3 Sosiaalivakuutusmaksut
Sustainable financing for social insurance can be ensured by securing a sufficient and broad contribution base. 
Sosiaalivakuutusten rahoituksen kestävyys taataan huolehtimalla maksupohjan riittävyydestä ja kattavuudesta.
Socio-economic circumstances, such as low level of education and long-term unemployment, explain the majority of health inequalities, while health risks tend to accumulate in the lowest socio-economic classes. 
Sosioekonominen asema, muun muassa alhainen koulutustaso ja pitkittynyt työttömyys selittävät merkittävän osan terveyseroista, ja terveysriskit kasaantuvat alimmille väestöryhmille.
Socio-economic position is connected to health in complex ways. 
Sosioekonomisen asema yhteys terveyteen on monisyinen.
Socio-economic differences in mortality have increased and will probably continue to do so, unless this development is addressed. 
Sosioekonomiset kuolleisuuserot ovat kasvaneet ja kasvu jatkunee, ellei kehitykseen puututa.
Socioeconomic health inequality can be addressed through social policy measures including: 
Sosioekonomisiin terveyseroihin voidaan vaikuttaa yhteiskuntapoliittisin keinoin, kuten:
Differences between socio-economic groups are also sharp in terms of the prevalence of diseases and the frequency of disabilities. 
Sosioekonomisten ryhmien väliset erot ovat jyrkkiä myös sairastavuudessa ja toimintarajoitusten yleisyydessä.
Health inequalities between socio-economic groups have remained unchanged, or even increased, in the past few decades. 
Sosioekonomisten ryhmien väliset terveyserot ovat viime vuosikymmeninä säilyneet ennallaan tai jopa suurentuneet.
However, the war years and the wave of immigration to Sweden in the late 1960s caused significant negative deviations from this trend. 
Sotavuodet ja 1960-luvun lopun muuttoaalto Ruotsiin aiheuttivat merkittävät negatiiviset poikkeamat tähän trendiin.
The baby boomer generation, born after the war, are about to retire, and Finland has the most rapidly ageing population in the whole of Europe. 
Sotien jälkeen syntyneet suuret ikäluokat ovat jäämässä eläkkeelle ja Suomen väestö ikääntyy nopeimmin koko Euroopassa.
Military security of supply will be ensured at national level and as part of Finland's international cooperation. 
Sotilaallinen huoltovarmuus turvataan kansallisesti ja osana kansainvälistä yhteistyötä.
While military and civilian crisis management use different means, they are mutually complementary. 
Sotilaallinen ja siviilikriisinhallinta käyttävät erilaisia keinoja, mutta täydentävät toisiaan.
Finland must develop its rapid reaction capabilities as well as the needed niche capabilities and special materials for military crisis management. 
Sotilaallinen kriisinhallinta edellyttää Suomelta nopean toiminnan joukkojen sekä tarvittavien erikoiskykyjen ja -materiaalien kehittämistä.
Military crisis management continues to be a key element of Finland’s crisis management participation. 
Sotilaallinen kriisinhallinta on edelleen keskeisessä asemassa Suomen kriisinhallintatoiminnassa.
A military crisis management operation can facilitate the delivery of humanitarian aid, for example, by stabilising the security situation on the ground and by improving airlift reception capabilities. 
Sotilaallinen kriisinhallintaoperaatio voi tukea humanitaaristen toimijoiden toimintaedellytyksiä esimerkiksi vakauttamalla toimialueen turvallisuustilannetta ja parantamalla ilmakuljetusten vastaanottokykyä.
Military non-alliance may be interpreted in many ways also outside our national borders. 
Sotilaallinen liittoutumattomuus voidaan tulkita maamme rajojen ulkopuolellakin monin tavoin.
Military defence 
Sotilaallinen maanpuolustus
Military defence, supporting other authorities and international crisis management 
sotilaallinen puolustus, muiden viranomaisten tukeminen ja kansainvälinen kriisinhallinta
Military capability 
Sotilaallinen suorituskyky
Military assistance, including material aid and training of troops, does not qualify as ODA. 
Sotilaallinen tuki, mukaan lukien materiaalituki ja sotilaiden koulutus, ei ole kehitysyhteistyökelpoista.
The use and threat of military force are prevented and military aggression is repelled in the entire area of the nation. 
Sotilaallinen voimankäyttö ja sillä uhkaaminen ennaltaehkäistään ja sotilaalliset hyökkäykset torjutaan koko maan alueella.
Approximately 700 Finns participated in military crisis management, 18 of them women. 
Sotilaalliseen kriisinhallintaan osallistui noin 700 suomalaista, joista 18 naisia.
Military pressure can include violations of territorial integrity, increased military exercises and troop concentrations close to our borders, military intelligence activities, armed skirmishes and sabotage, interference in land, sea and air traffic as well as telecommunications and information operations. 
Sotilaalliseen painostukseen voi liittyä alueloukkauksia sekä lisääntyneitä sotaharjoituksia ja joukkojen keskityksiä rajojemme tuntumassa, sotilaallista tiedustelua, aseellisia välikohtauksia ja tuholaistoimintaa, maa, meri, ilma ja tietoliikenteen häirintää sekä sotilaallisia informaatio-operaatioita.
While military and civilian crisis management employ different but complementary instruments, they share the objective of creating a safe and functioning society. 
Sotilaallisella ja siviilikriisinhallinnalla on erilaiset, toisiaan täydentävät keinot, mutta sama tavoite turvallisen ja toimivan yhteiskunnan luomiseksi.
Military defence must be able to maintain a credible capability to deter, and if deterrence fails, to prevent and repel military threats to Finland in the security environment of the 2020s. 
Sotilaallisella maanpuolustuksella tulee olla uskottava suorituskyky ehkäistä ennalta ja torjua Suomeen kohdistuvia sotilaallisia uhkia 2020-luvun turvallisuusympäristössä.
Military efforts only have limited use in dealing with the problem. 
Sotilaallisella toiminnalla on kuitenkin vain rajallista käyttöä tässä tehtävässä.
The dependence of our military security of supply on European and international cooperation grows. 
Sotilaallisen huoltovarmuutemme riippuvuus eurooppalaisesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä kasvaa.
Means for military and civilian crisis management instruments will be further strengthened. 
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan keinovalikoimaa vahvistetaan edelleen.
Coordination between military and civilian crisis management is intensified. 
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan keskinäistä koordinaatiota ja yhteistyötä tehostetaan.
Military and civilian crisis management items cannot be used to support, for example, international trust funds or partner countries’ participation costs on training or other comparable activities. 
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan momenteilta ei voida tukea esimerkiksi kansainvälisiä rahastoja tai kumppanimaan osallistumiskustannuksia koulutus- ja muuhun tukitoimintaan.
As far as military and civilian crisis management is concerned, legislation already provides civil servants an unpaid leave of absence or the possibility of being relieved from one’s regular duties for the duration of crisis management activities. 
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan osalta sovelletaan jo lainsäädäntöä, jonka mukaan valtion palveluksessa olevalle henkilölle on myönnettävä palkatonta virkavapautta tai vapautusta työstä kriisinhallintatehtävien ajaksi.
While the roles and responsibilities of military and civilian crisis management, development cooperation and humanitarian aid are distinct, they can be mutually complementary. 
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan sekä kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun roolit ja vastuut ovat erillisiä, mutta ne voivat olla toisiaan täydentäviä.
Enhancing cooperation between military and civilian crisis management 
Sotilaallisen kriisinhallinnan ja siviilikriisinhallinnan yhteistyön kehittäminen
In addition to military crisis management, civilian crisis management, military training and advisory activities as well as disarmament will remain its focus. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan lisäksi painottuvat siviilikriisinhallinta, sotilaallinen koulutusja neuvontatoiminta sekä aseidenriisuntatoimet.
Military crisis management appropriations are divided among the following main titles of expenditure: Ministry for Foreign Affairs (item 24.10.20 Maintenance expenses of Finnish crisis management troops ) and Ministry of Defence (item 27.30.20 Military crisis management equipment and administrative expenses ). 
Sotilaallisen kriisinhallinnan määrärahat jakaantuvat ulkoasiainministeriön (momentti 24.10.20 ”Suomalaisten kriisinhallintajoukkojen ylläpitomenot”) ja puolustusministeriön (momentti 27.30.20 ”Sotilaallisen kriisinhallinnan kalusto- ja hallintomenot”) pääluokkiin.
As regards military crisis management, key cooperation partners include, among others, NATO and PfP training centres. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan osalta keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat muun muassa Naton ja sen rauhankumppanuusohjelmaan kuuluvat koulutuskeskukset.
Military crisis management activities are based, above all, on NATO standards. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan osalta lähtökohtana ovat etenkin Naton standardit.
Military crisis management participation normally takes place as part of a larger military organisation. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan osalta osallistuminen tapahtuu pääsääntöisesti osana laajempaa sotilasorganisaatiota.
The willingness of Defence Forces regular personnel to participate in military crisis management tasks has waned. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan osalta puolustusvoimien palkatun henkilöstön halukkuus osallistua kriisinhallintatehtäviin on vähentynyt.
As regards military crisis management, a certain percentage of expenses incurred from UN-mandated operations (7% at present) can retroactively be recorded as development aid. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan osalta tietty laskennallinen osuus YK:n valtuuttamien operaatioiden menoista (tällä hetkellä 7 %) voidaan kirjata jälkikäteen kehitysavuksi.
The Act on Military Crisis Management provides for the use of force in military crisis management. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan osalta voimakeinojen käytöstä säädetään laissa sotilaallisesta kriisinhallinnasta.
Reconstruction tasks implemented under military crisis management normally qualify as ODA. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan puitteissa toteutettavat jälleenrakennustehtävät ovat yleensä kehitysyhteistyökelpoisia.
Military crisis management capabilities are prepared so that they can be used in supporting other crisis management actors. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan suorituskykyjä varaudutaan käyttämään myös muiden kriisinhallinnan toimijoiden tukemiseen.
Military crisis management capabilities are also prepared to be used to support other actors. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan suorituskykyjä varaudutaan käyttämään myös muiden toimijoiden tukemiseen.
Crisis management capacities are divided into rapid response and lower readiness units as well as niche capabilities. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan suorituskyvyt jaetaan nopean toiminnan ja alemman lähtövalmiuden joukkoihin sekä erikoiskykyihin.
The target level of military crisis management and participation criteria are defined in chapter 4, section ‘Crisis management’. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan tavoitetaso ja kriteerit on määritelty luvussa 4 kohdassa Kriisinhallinta.
Military crisis management will become more demanding. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan vaativuus kasvaa.
Military crisis management capabilities are developed in accordance with international requirements. 
Sotilaallisen kriisinhallinnan valmiuksia kehitetään kansainvälisten tarpeiden mukaisesti.
The terms of service of military crisis management personnel shall be improved. 
Sotilaallisen kriisinhallintahenkilöstön palvelussuhteen ehtoja kehitetään.
Military defence will create the required capability to prevent and if necessary repel military threats against Finland as well as support the civil society and other authorities in the prevention of wide-ranging security threats. 
Sotilaallisen maanpuolustuksen keinoin tuotetaan riittävä kyky ennalta ehkäistä ja tarvittaessa torjua Suomeen kohdistuvia sotilaallisia uhkia sekä tukea muuta yhteiskuntaa ja viranomaisia laaja-alaisten turvallisuusuhkien torjunnassa.
Credible capability to prevent and combat military threats will remain the objective of Finnish military defence. 
Sotilaallisen maanpuolustuksen tavoitetilana on edelleen uskottava suorituskyky ennaltaehkäistä ja torjua Suomeen kohdistuvia sotilaallisia uhkia.
When defence is being developed, attention is paid so that no practical obstacles to the possibilities of applying for NATO membership nor to participating in the EU’s common defence, which may be developed in the long term, are created. 
Sotilaallisen puolustuksen kehittämisessä otetaan huomioon, ettei Suomen mahdollisuudelle hakea Naton jäsenyyttä ja osallistumiselle EU:hun mahdollisesti pidemmällä aikavälillä kehittyvään yhteiseen puolustukseen muodostu käytännön esteitä.
A military defence capability is the outcome of decades of work and, therefore, it is not possible to revive a deactivated capability even over a long period of time. 
Sotilaallisen puolustuskyvyn rakentaminen on vuosikymmenien työn tulos – alasajetun suorituskyvyn uudelleen rakentaminen ei ole mahdollista pitkälläkään aikavälillä.
A military threat develops faster than it is possible to reactivate a previously decommissioned capability or before a militarily non-allied country can secure concrete assistance from an alliance. 
Sotilaallisen uhkan kehittyminen tapahtuu nopeammin kuin kertaalleen alas ajetun puolustuskyvyn uudelleen rakentaminen tai konkreettisen liittolaistuen hankkiminen.
The use of military force 
Sotilaallisen voiman käyttö
Finland must maintain correctly scaled deterrence to prevent and repel any military threats to the nation. 
Sotilaallisen voiman käyttö ja sillä uhkaaminen niiden yhteydessä on mahdollista.
The use of military force against Finland may be part of a European-level crisis which reflects on or escalates to Finland; in such a case the pre-crisis measures would not necessarily be directed against Finland. 
Sotilaallisen voiman käyttö Suomea vastaan saattaa liittyä myös yleiseurooppalaisen kriisin heijaste tai eskaloitumistilanteeseen, jolloin kriisiä edeltävät painostustoimet eivät ole kohdistuneet välttämättä Suomea kohtaan.
The use of military force may begin with a surprise attack if the adversary believes that such an attack will be sufficiently successful. 
Sotilaallisen voiman käyttö voidaan aloittaa yllätykseen pyrkivällä sotilaallisen voiman käytöllä, mikäli sillä uskotaan saavutettavan riittävää menestystä.
The principles of international jurisprudence on the use of military force are called into question as most conflicts are - in lieu of conventional warfare - unconventional. 
Sotilaallisen voiman käyttöä koskevat kansainvälisoikeudelliset periaatteet kyseenalaistuvat, kun suurin osa konflikteista on perinteisen sodankäynnin sijaan epätavanomaisia.
However, the aim of the use of force may well be, in addition to the traditional objective of occupation of territory, the defence of the values of the international community or even humanitarian purposes. 
Sotilaallisen voiman käytön tarkoitusperinä voivat perinteisen alueiden valtauksen ohella kuitenkin yhtä lailla olla kansainvälisen yhteisön arvojen turvaaminen tai humanitaariset päämäärät.
Good operational mobility across the nation, 
sotilaallisen voiman nopea operatiivinen siirrettävyys koko valtakunnan alueella
The situation picture, checks, territorial surveillance and counter-special forces operations are of great importance in preventing and repelling armed aggression. 
Sotilaallisen voimankäytön ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa korostuvat tilannekuvan ylläpito, tarkastukset, alueellisen koskemattomuuden valvonta ja vastaerikoisjoukkotoiminta.
The likelihood of using military force against Finland remains small. However, a significant and qualitatively improving capability for the use of military force remains in our vicinity. 
Sotilaallisen voimankäytön todennäköisyys Suomea vastaan on pieni, mutta lähiympäristössämme säilyy merkittävää ja laadullisesti kehittyvää sotilaallista suorituskykyä.
Participation in the training of the Afghan National Army (ANA) is a new opening in Finland’s military crisis management. 
Sotilaallisessa kriisinhallinnassa osallistuminen Afganistanin kansallisen armeijan kouluttamiseen on uusi avaus.
The need to upgrade capabilities for progressively more demanding operations is taken into account in military crisis management. 
Sotilaallisessa kriisinhallinnassa otetaan huomioon nykyistä vaativampien operaatioiden edellyttämien suorituskykyjen kehittäminen.
Finnish participation in military crisis management is based on compliance with the ROEs set for the operation as well as the avoidance of national caveats imposing restrictions on action. 
Sotilaallisessa kriisinhallinnassa Suomen lähtökohtana on operaatiolle asetettujen voimankäyttösäännösten noudattaminen ja toimintaa rajoittavien kansallisten varaumien välttäminen.
There are strong traditions in military crisis management cooperation between Finland, Sweden, Norway and Denmark. 
Sotilaallisessa kriisinhallinnassa Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan yhteistyöllä on vahvat perinteet.
The aim is to pay full attention to both military and non-military considerations during the planning and implementation of NATO crisis management operations. 
Sotilaalliset ja ei-sotilaalliset näkökohdat pyritään huomioimaan kattavasti Naton kriisinhallintaoperaatioita suunniteltaessa ja toteutettaessa.
Military conflicts 
Sotilaalliset konfliktit
Military crisis management operations are usually executed under UN Security Council mandates, with the UN itself being the biggest crisis management actor. 
Sotilaalliset kriisinhallintaoperaatiot perustuvat yleensä YK:n turvallisuusneuvoston valtuutukseen, ja YK itse on suurin kriisinhallinnan toimija.
Military resources can also be used to defend societies against wide-ranging security threats. This may expand the range of tasks of the armed forces. 
Sotilaallisia voimavaroja voidaan käyttää myös yhteiskuntien suojaamiseksi laaja-alaisia turvallisuusuhkia vastaan, mikä laajentaa asevoimien tehtäväkenttää.
Crisis management activities implemented by military means (peace support activities). 
Sotilaallisin keinoin tapahtuvaa kriisinhallintatoimintaa (rauhanturvaamista).
Material and logistics questions in military crisis management operations are a national responsibility. 
Sotilaallisissa kriisinhallintaoperaatioissa materiaali- ja logistiikkakysymykset ovat kansallisella vastuulla.
Military and civilian crisis management as well as development cooperation and humanitarian assistance should be coordinated to achieve the best possible synergies as well as sustainable results. 
Sotilaallista ja siviilikriisinhallintaa sekä kehitysyhteistyötä ja humanitaarista apua tulisi koordinoida keskenään parhaan mahdollisen yhteisvaikutuksen ja kestävien tulosten aikaansaamiseksi.
Consistency in decision-making as regards military and civilian crisis management participation is important. 
Sotilaallista ja siviilikriisinhallintaosallistumista koskevan päätöksenteon johdonmukaisuus on tärkeää.
Decision-making on military crisis management 
Sotilaallista kriisinhallintaa koskeva päätöksenteko
The decision-making process on military crisis management has been laid down in the Act on Military Crisis Management (211/2006). 
Sotilaallista kriisinhallintaa koskevat päätöksentekomenettelyt on määritelty laissa sotilaallisesta kriisinhallinnasta (211/2006).