natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The weakening of the demographic dependency ratio in the forthcoming decades is inevitable. 
Väestöllisen huoltosuhteen heikkeneminen lähivuosikymmeninä on väistämätön.
Demographic factors will put pressure on economic growth in Western industrialised countries. 
Väestölliset tekijät hidastavat talouskasvua läntisissä teollisuusmaissa.
Population 
Väestömäärä
The most significant individual factor in terms of the population figure would be total fertility declining to a south-European level. 
Väestömäärän kannalta merkittävin yksittäinen tekijä olisi kokonaishedelmällisyyden painuminen etelä-eurooppalaiselle tasolle.
Due to regional population concentrations, demand for municipal sector workforce will be highest in growing municipalities. 
Väestön alueellinen keskittyminen kohdentaa kuntasektorin työvoiman kysynnän kasvukuntiin.
Life expectancy should also increase, although there is some uncertainty here. 
Väestön eliniän odote nousee, joskin siihen liittyy epävarmuutta.
The ageing of the population is a consequence of two developments: 
Väestön harmaantuminen on seurausta kahdesta kehityksestä:
The well-being of the population can be threatened by an extended recession, pandemics and dangerous infectious diseases, radiation accidents and other environmental accidents, contamination of food and drinking water, chemical threats, difficulties in obtaining pharmaceuticals or medical equipment and the availability of skilled workforce. 
Väestön hyvinvointia voivat häiritä pitkittynyt taloudellinen taantuma, laajat epidemiat ja vaaralliset tarttuvat taudit, säteily ja muut ympäristöonnettomuudet, ravinnon ja talousveden saastuminen, kemialliset uhkat tai lääkkeiden ja terveydenhuollon laitteiden ja osaavan työvoiman saatavuuden vaikeutuminen.
The age structure of the population is changing. 
Väestön ikärakenne muuttuu.
The age structure of the Finnish population is changing rapidly as a result of longer life expectancy and a contraction in the size of younger age groups. 
Väestön ikärakenne muuttuu nopeasti eliniän pidentyessä ja ikäluokkien pienentyessä.
The population’s age structure will change in Finland, as the baby-boomer generations reach retirement age and the average life span increases. 
Väestön ikärakenne Suomessa muuttuu, kun suuret ikäluokat tulevat eläkeikään ja keskimääräinen elinikä pitenee.
The latest population projections suggest that dependency ratios reflecting the population’s age structure will increase, even at a slightly faster rate than previously predicted, due to the rise in life expectancy. 
Väestön ikärakennetta kuvaavat huoltosuhteet nousevat uusimpien väestöennusteiden mukaan jopa hieman nopeammin kuin aiemmin arvioitiin juuri eliniän odotteen nousun takia.
Demographic change, the globalisation of the economy and technological advancements are changing the operational field of social protection, challenging established practices. 
Väestön ikärakenteen muutos, talouden globalisoituminen ja teknologinen kehitys muuttavat sosiaaliturvan toimintakenttää ja haastavat vanhat toimintatavat.
The change in the population’s age structure is affecting society’s functioning in a variety of ways. 
Väestön ikärakenteen muutos vaikuttaa monin tavoin yhteiskunnan toimintaan.
As the age structure changes, it is important to ensure cohesion between different generations and the well-being of citizens of different ages so that everybody’s needs are taken into account. 
Väestön ikärakenteen muuttuessa on tärkeää huolehtia sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta ja eri-ikäisten kansalaisten hyvinvoinnista, niin että kaikkien tarpeet otetaan huomioon.
As the age structure of the population changes, the number of elderly people is increasing, dementia and other chronic illnesses are becoming more common, and the number of patients with multiple complaints is increasing. 
Väestön ikärakenteen muuttuessa vanhuksia on enemmän, dementia ja muut pitkäaikaissairaudet yleistyvät ja monisairaiden potilaiden lukumäärä kasvaa.
Effects of the changing population structure will be felt in all sectors of society. 
Väestön ikärakenteen muuttuminen heijastuu yhteiskunnan kaikille sektoreille.
The changing population age structure will probably increase the weighting of the service sector in the economy. 
Väestön ikärakenteen muuttuminen lisää todennäköisesti palvelusektorin painoarvoa taloudessa.
With demographic change public expenditure will increase. 
Väestön ikärakenteen muuttumisen myötä julkisen talouden menot kasvavat.
As the population ages and the labour force shrinks, all labour force reserves must be made available to ensuring economic growth. 
Väestön ikääntyessä ja työvoiman vähentyessä kaikki työvoimareservit on saatava käyttöön talouskasvun turvaamiseksi.
As the age of the population increases, there will be an increased need for public services, such as health and care services. 
Väestön ikääntyessä julkisten palvelujen kuten terveys- ja hoivapalvelujen tarve kasvaa.
As the population ages, various care services and the related new technologies gain importance. 
Väestön ikääntyessä myös erilaiset hoivapalvelut ja niihin liittyvät uudet teknologiat tulevat yhä tärkeämmiksi
As the population ages, a diverse palette of services is needed, which puts an emphasis on living in urban areas. 
Väestön ikääntyessä tarvitaan monipuolista palvelutarjontaa, joka korostaa kaupunkiseutuja asuinpaikkoina.
Regardless of the current sound financial position of public finances, population ageing will create a sustainability gap for Finland. According to the European Commission’s comparisons, Finland’s sustainability gap is at the European average. 
Väestön ikääntyminen aiheuttaa Suomelle julkisen sektorin hyvästä rahoitusasemasta huolimatta kestävyysvajeen, joka on EU:n komission laatimien vertailujen valossa eurooppalaista keskitasoa.
The ageing of the population poses an array of challenges for social policy. 
Väestön ikääntyminen aiheuttaa yhteiskuntapolitiikalle monia haasteita.
Population ageing will soon begin to feed through into economic developments. 
Väestön ikääntyminen alkaa näkyä talouskehityksessä jo varsin pian.
The ageing of the population will fairly soon register in economic developments since, at the turn of the decade, the growth in pension expenses will accelerate and the supply of labour will most probably decelerate since the age groups entering the labour market are clearly smaller in size than those retiring. 
Väestön ikääntyminen alkaa näkyä talouskehityksessä jo varsin pian, sillä tulevan vuosikymmenen vaihteessa eläkemenojen kasvu nopeutuu ja työvoiman tarjonta vähentynee, kun työmarkkinoille tulevat ikäluokat ovat selvästi pienempiä kuin eläkkeelle siirtyvät.
Population ageing requires the development and delivery of efficient and high-quality health and welfare services. 
Väestön ikääntyminen edellyttää tehokkaiden ja toisaalta ihmisille laadukkaiden terveys- ja hyvinvointipalveluiden kehittämistä.
Population ageing due to growing life expectancy and a decline in the birth rate is a worldwide phenomenon. 
Väestön ikääntyminen eliniän odotteen kasvaessa ja syntyvyyden alennuttua on maailmanlaajuinen ilmiö.
The ageing of the population is a challenge for the sustainability of public finances. 
Väestön ikääntyminen haastaa julkisen talouden kestävyyden.
Ageing of the population for its part represents a challenge to information society development. 
Väestön ikääntyminen haastaa omalta osaltaan tietoyhteiskuntakehityksen.
Population ageing thus affects the long-term sustainability of public finances via two routes: 
Väestön ikääntyminen heikentää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä siis kahta kanavaa pitkin:
The ageing of the population and productivity of public services 
väestön ikääntyminen ja julkisten palvelujen tuottavuus.
With the population ageing and with a growing proportion of the population living in the main towns and cities, there are considerable challenges for maintaining emergency services in sparsely populated areas. 
Väestön ikääntyminen ja keskittyminen kasvukeskuksiin asettaa haasteita harvaan asuttujen alueiden turvallisuuspalvelujen ylläpitämiselle.
The ageing of the population and increasing home care place new demands on the design of buildings and the planning of living environments in order to prevent accidents. 
Väestön ikääntyminen ja kotihoidon lisääntyminen asettavat uusia vaatimuksia rakennusten ja asuinympäristöjen suunnittelulle onnettomuuksien vähentämiseksi.
Population ageing and other changes in the operating environment lead to problems with availability of workers in rural areas. 
Väestön ikääntyminen ja muut toimintaympäristön muutokset johtavat maaseudulla työvoiman saatavuusongelmiin.
Population ageing and the related decline in the working age population will contribute to a weakening of long-term growth prospects for the economy. 
Väestön ikääntyminen ja siihen liittyvä työikäisen väestön määrän pienentyminen heikentävät osaltaan talouden pitkän aikavälin kasvuedellytyksiä.
Population ageing and the consequent reduction in labour supply as well as the sustainability gap in public finances arising from the economic crisis require a substantial improvement of public sector productivity. 
Väestön ikääntyminen ja siitä johtuva työvoiman tarjonnan väheneminen sekä talouskriisin seurauksena julkiseen talouteen syntynyt kestävyysvaje edellyttävät julkisen sektorin tuottavuuden oleellista parantamista.
POPULATION AGEING AND THE LABOUR MARKET 
väestön ikääntyMINEN ja TYÖMARKKINAT
The key trends of this decade include the aging of the population and the reduced size of the labour force. 
Väestön ikääntyminen ja työvoiman määrän väheneminen ovat tämän vuosikymmenen keskeisiä vaikuttavia tekijöitä.
The ageing of the population and the increase in the number of elderly people living alone will also add to the risk of fire and other accidents. 
Väestön ikääntyminen ja yksinasuvien vanhusten määrän lisääntyminen lisäävät myös paloja muita onnettomuusriskejä.
Population ageing will continue 
Väestön ikääntyminen jatkuu
In particular, population ageing will increase pension expenditure and the costs of health care and long-term care. 
Väestön ikääntyminen kasvattaa erityisesti eläkemenoja sekä terveydenhoidon ja pitkäaikaishoivan menoja.
The ageing of the population in developed countries has resulted in the need to enhance the utilisation of domestic workforce reserves, as well as attempts to exploit foreign workforce to a greater extent than before. 
Väestön ikääntyminen kehittyneissä maissa on johtanut tarpeeseen tehostaa kotimaisten työvoimareservien käyttöä, mutta myös pyrkiä hyödyntämään entistä enemmän ulkomaalaista työvoimaa.
Nevertheless, the population ageing will tighten the labour market during the current decade; the working age population has already begun to contract in 2010 and will fall by 90,000 by 2015. 
Väestön ikääntyminen kiristää kuitenkin työmarkkinoita kuluvan vuosikymmenen aikana; työikäisen väestön määrä alkoi supistua jo vuonna 2010 ja vähenee vuoteen 2015 mennessä 90 000 hengellä.
However population ageing will begin to constrain the labour market during the present decade; forecasts are that by 2015, the number of people in working age will decrease by around 85,000. 
Väestön ikääntyminen kiristää kuitenkin työmarkkinoita kuluvan vuosikymmenen aikana; työikäisen väestön määrä vähenee vuoteen 2015 mennessä noin 85 000 hengellä.
The ageing of the population means that the demand for welfare services, pensions and other income transfers will increase while the number of people of working-age is falling. 
Väestön ikääntyminen lisää hyvinvointipalveluiden sekä eläkkeiden ja muiden tulonsiirtojen tarvetta samalla kun työikäisen väestön määrä laskee.
population ageing increases public consumption. 
väestön ikääntyminen lisää julkista kulutusta.
An ageing population increases the need for local services, health care and public transport services. 
Väestön ikääntyminen lisää lähipalveluiden, terveydenhoidon sekä julkisten liikennepalvelujen tarvetta.
Population ageing increases the need for services and staff in this sector. 
Väestön ikääntyminen lisää palvelujen ja alan henkilöstön tarvetta.
The ageing of the population transforms the voter base. 
Väestön ikääntyminen muuttaa äänestäjäkuntaa.
Ageing of the population, smaller young generations, and a decrease in the size of the workforce are central factors affecting the availability of labour and the vitality and competitiveness of the various regions. This is true for the entire country, but remote rural and island areas will be affected particularly strongly, as their population is already aged and young people constitute a small proportion of their population is low. 
Väestön ikääntyminen, nuorten ikäluokkien pieneneminen ja työvoiman määrän väheneminen ovat keskeisiä työvoiman saatavuuteen sekä alueiden kilpailukykyyn ja elinvoimaisuuteen vaikuttavia tekijöitä, jotka koskevat koko maata mutta erityisesti syrjäisiä maaseutu- ja saaristoalueita, joiden väestö on jo nyt ikääntynyttä ja joiden nuorten ikäluokkien osuus väestöstä on alhainen.
The ageing of the population is a problem for competitiveness and the economic dependency ratio. 
Väestön ikääntyminen on ongelma kilpailukyvyn ja huoltosuhteen ylläpidon vuoksi.
The ageing of the population may slow down economic growth in developed countries and increase competition for skilled workers and expertise. 
Väestön ikääntyminen saattaa hidastaa kehittyneiden maiden talouskasvua ja kiristää kilpailua tekijöistä ja osaamisesta.
The ageing of the Finnish population and the increasing prevalence of respiratory illnesses and asthma also compound the consequent health risk. 
Väestön ikääntyminen sekä hengitystiesairauksien ja astman yleistyminen lisäävät puolestaan al­tistuneiden terveysriskejä.
Population ageing will reduce the supply of labour and threaten to erode conditions for growth in productivity, for example, by decreasing the economy's adaptability and the mobility of labour. 
Väestön ikääntyminen supistaa työvoiman tarjontaa. Tämän ohella väestön ikääntyminen uhkaa heikentää tuottavuuskasvun edellytyksiä vähentämällä muun muassa talouden sopeutumiskykyä ja työvoiman liikkuvuutta.
The ageing population, the transformation of the labour market and globalisation will present new challenges to the Finnish welfare society and labour market. 
Väestön ikääntyminen, työelämän murros ja globalisaatio asettavat uusia haasteita suomalaiselle hyvinvointiyhteiskunnalle ja työelämälle.
Population ageing affects the balance of public finances by increasing expenditure and decelerating tax revenue growth. 
Väestön ikääntyminen vaikuttaa julkisen talouden tasapainoon menojen kasvun ja verotulojen kasvun hidastumisen kautta.
The ageing of the population will have a critical impact on the state of the public finances over the forthcoming decades. 
Väestön ikääntyminen vaikuttaa merkittävästi julkisen talouden tilaan tulevina vuosikymmeninä.
The ageing of the population also affects the work of voluntary fire brigades and the Voluntary Rescue Service. 
Väestön ikääntyminen vaikuttaa myös vapaaehtoisten palokuntien ja vapaaehtoisen pelastuspalvelun toimintaan.
However, the ageing of the population may itself create pressure to change policy. 
Väestön ikääntyminen voi kuitenkin itsessään luoda muutospaineita politiikkaan.
With the ageing population in developed countries, the weakened dependency ratio will intensify the pressure on the public sector to increase its expenditure and raise taxes, further undermining the international cost-competitiveness of developed countries. 
Väestön ikääntymiseen liittyvä huoltosuhteen heikentyminen aiheuttaa kehittyneissä maissa paineita julkisen sektorin kasvattamiseksi ja verojen nostamiseksi, mikä edelleen heikentää niiden kansainvälistä kustannuskilpailukykyä.
high public expenditure related to ageing of the population will maintain high taxation; detracting from the financial motivation of work, which in turn will result in the prevalence of early retirement. 
Väestön ikääntymiseen liittyvät suuret julkiset menot pitävät verot korkeina. Työnteko ei ole taloudellisesti kannustavaa, ja tästä seuraa varhaisen eläköitymisen yleisyys.
Preparation for an ageing population – a regional perspective. 
Väestön ikääntymiseen varautuminen – alueellinen näkökulma.
The ultimate goal of the policy of preparing for population ageing is to ensure that Finnish society is able to secure the fundamentals of citizens’ welfare, also under circumstances in which the population is significantly more aged than currently. 
Väestön ikääntymiseen varautumisen politiikan perimmäisenä tavoitteena on varmistaa, että suomalainen yhteiskunta kykenee myös paljon nykyistä ikääntyneemmän väestön oloissa huolehtimaan kansalaisten hyvinvoinnille tärkeistä perusasioista.
In addition to population ageing and growth in demand for services, also the economic crisis and subsequent time of slow growth further emphasise the productivity requirement for services. 
Väestön ikääntymisen ja palvelutarpeen kasvun lisäksi myös talouskriisin sekä sitä seuraavan hitaan kasvun seurauksena palvelujen tuottavuusvaatimus korostuu entisestään.
Due to population ageing, the employment rate of 20–64 year-olds is projected to rise by 2015 to more than 76.1%, while the unemployment rate is expected to fall to less than 7%. 
Väestön ikääntymisen johdosta 20 – 64–vuotiaiden työllisyysasteen arvioidaan nousevan vuonna 2015 yli 76,1 prosentin samalla kun työttömyysaste laskee alle 7 prosentin.
Uncertainties about population ageing have been turned into successes and, instead of ‘turning grey’, Finland has become a more multidimensional society, where people take more responsibility, have more initiative, and are involved in civic activities in ways that break the age barriers. 
Väestön ikääntymisen kysymykset käännettiin voitoksi ja harmaantuvan Suomen sijaan on syntynyt entistä moniulotteisempi Suomi, jossa ihmisten vastuunotto, omatoimisuus ja ikärajat rikkova osallistuminen yhteiskuntaelämään ovat lisääntyneet.
Following population ageing, pressure on public spending will increase while the growth in the gross domestic product and tax base will slow. 
Väestön ikääntymisen myötä julkiseen talouteen kohdistuu kasvavia menopaineita samalla kun kansantuotteen ja veropohjan kasvu hidastuu.
Population ageing has highlighted the need for quality in living environments. 
Väestön ikääntymisen myötä on kiinnitetty yhä enemmän huomiota laadukkaaseen elinympäristöön.
The rate of population ageing will be at its fastest in the 2010s and 2020s, when Finland will be ageing faster than any other EU country. 
Väestön ikääntymisen nopein vaihe ajoittuu 2010- ja 2020-luvuille, jolloin ikääntymiskehitys on Suomessa EU-maiden voimakkainta.
The fastest stage of population ageing will take place in Finland in the 2010s and 2020s, when the ageing trend in Finland will be strongest among EU countries. 
Väestön ikääntymisen nopein vaihe ajoittuu Suomessa 2010- ja 2020-luvuille, jolloin ikääntymiskehitys on Suomessa EU-maiden voimakkainta.
It has been estimated that the ageing of the population decreases levels of ‘ordinary crime’, as the age groups susceptible to such crime are becoming smaller. 
Väestön ikääntymisen on arvioitu vähentävän niin sanottua tavanomaista rikollisuutta rikosten tekemiselle alttiiden ikäryhmien pienentyessä.
Demand for labour and also problems caused by ageing will have been addressed by enhancing education and accelerating the youth's entry into working life. 
Väestön ikääntymisen ongelmiin ja työvoimatarpeeseen on vastattu tehostamalla koulutusta ja nopeuttamalla nuorten tuloa työelämään.
The economic consequences of an ageing population are often discussed with the help of public finances sustainability calculations. 
Väestön ikääntymisen taloudellisia seurauksia pohditaan usein julkisen talouden kestävyyslaskelmien avulla.
The ageing of the population has less of an impact on organised crime and other professional crime. 
Väestön ikääntymisen vaikutukset järjestäytyneen rikollisuuden ja muun ammattimaisen rikollisuuden määrän kehitykseen on vähäisemmät.
The impacts of population ageing on the economy are realised through many inter-related channels. 
Väestön ikääntymisen vaikutukset talouteen toteutuvat hyvin monien toisiinsa liittyvien kanavien kautta.
Hence, the impact of an ageing population on the level of output per capita would be 6 per cent – while this is not insignificant, it is not enormous either. 
Väestön ikääntymisen vaikutus asukasta kohden lasketun tuotannon tasoon olisi siis 6 prosenttia; ei mitätön mutta ei myöskään tavattoman suuri.
The impact of population ageing in 20–40 years amounts only to some 6–7 per cent. 
Väestön ikääntymisen vaikutus 20–40 vuoden aikajänteellä on vain 6–7 prosentin luokkaa.
There are great differences between countries in terms of population ageing, population trends, and migration. 
Väestön ikääntymisessä, väestökehityksessä ja siirtolaisuudessa on suuria maakohtaisia eroja.
To ease the pressure on public finances caused by the ageing of the population, this Government will help improve the capacity of the economy and ensure sound spending and tax policies. 
Väestön ikääntymisestä aiheutuvaa painetta julkiseen talouteen rajoitetaan talouden kantokykyä vahvistamalla ja vastuullisella meno- ja veropolitiikalla.
reducing public indebtedness through a disciplined financial policy, reserving funds for future pensions, ensuring the financial sustainability of pension systems through reforms, and reinforcing the financial base for general government finances through an economic policy supporting growth and employment. 
Väestön ikääntymisestä aiheutuviin julkisen talouden rahoitus- ja menopaineisiin on varauduttu mm. vähentämällä julkista velkaantuneisuutta kurinalaisella finanssipolitiikalla, rahastoimalla varoja tuleviin eläkkeisiin, uudistamalla eläkejärjestelmiä rahoituksellisesti kestävämpään suuntaan sekä vahvistamalla julkisen talouden rahoituspohjaa kasvua ja työllisyyttä tukevalla talouspolitiikalla.
Due to ageing, it is increasingly important that education be targeted to better meet labour market needs, reduce structural unemployment, facilitate the earlier entry of young people into working life and prolong the careers of older people. 
Väestön ikääntymisestä johtuen on entistä tärkeämpää kohdentaa koulutus aiempaa paremmin vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita, vähentää rakennetyöttömyyttä, saada nuoret nykyistä aikaisemmin työelämään ja pidentää ikääntyneiden työelämässä pysymistä.
But population growth and rising levels of consumption have increased both the use of natural resources and related harmful environmental impacts. 
Väestön ja kulutuksen kasvu on kuitenkin johtanut siihen, että luonnonvarojen käyttö on lisääntynyt ja kielteiset ympäristövaikutukset ovat kasvaneet.
As a result of population and economic growth, humankind's ecological footprint fn exceeds the world's ecological capacity. 
Väestön ja talouskasvun seurauksena ihmiskunnan ekologinen jalanjälki fn ylittää maapallon kantokyvyn.
As the population increases and ages, Finland can pioneer the employment and harnessing of the skills in the 60–80 age group, with the aid of new enabling technology and social innovation. 
Väestön kasvaessa ja ikääntyessä Suomi voi olla edelläkävijämaa 60–80-vuotiaiden työllistämisessä ja osaamisen yhteiskunnallisessa hyödyntämisessä. Tätä edistävät uusi mahdollistava teknologia ja sosiaaliset innovaatiot.
Population growth will slow down, with its primary focus on Asia 
Väestön kasvu hidastuu, painopiste Aasiassa
This increase was greatest in the population centres of the provinces in Southern and Western Finland. 
Väestön kasvu kohdentui suurelta osin maakuntien keskusalueille, pääasiassa Etelä- ja Länsi-Suomeen.
The growth in population, extensive construction and change in business activities require careful land use planning and planning of the services. 
Väestön kasvu, runsas rakentaminen ja elinkeinotoimintojen muutos edellyttävät alueidenkäytön ja palvelujen huolellista suunnittelua.
The development of fertility is clearly the most significant sensitivity factor in terms of population growth. 
Väestön kasvun kannalta selvästi merkittävin herkkyystekijä on hedelmällisyyden kehitys.