natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the baseline, optimistic and pessimistic sustainability scenarios, age-related expenditure will increase during 2010–2050 by 3.4, 0.5 and 8.9 percentage points relative to GDP, respectively. 
Ikäriippuvat menot kasvavat vuosien 2010–2050 aikana perusskenaariossa 3,4, julkisen talouden kestävyyden kannalta hyvässä skenaariossa 0,5 ja kestävyyden kannalta huonossa skenaariossa 8,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
In 2006, age-related public expenditure accounted for some 25 per cent of GDP, with the current tax ratio at 43.5 per cent, while approximately 18.5 per cent of GDP was used for other expenditure. 
Ikäriippuvien julkisten menojen kansantuoteosuus oli noin 25 prosenttia BKT:stä vuonna 2006, kun veroaste samaan aikaan oli 43,5 prosenttia, käytettiin muihin menoihin noin 18,5 prosenttia BKT:stä.
Between the ages of 26 and 60, labour income is higher than consumption meaning that the lifecycle deficit for these ages is positive. 
Ikäryhmien 26–60 vuotta työtulot ovat puolestaan kulutusta suurempia, ts. ikäryhmäjäämä on positiivinen.
In the National Transfer Accounts, two main forms of financial flows between age groups can be distinguished: 
Ikäryhmien väliset rahoitusvirrat jaetaan ikäryhmätilinpidossa edellisen mukaisesti kahteen päätyyppiin:
Alcohol-related illnesses and ailments are the most common cause of death among the 15-64-year-old age group, both among men and women. 
Ikäryhmistä eniten alkoholia käyttävät nuoret aikuiset sekä keski-ikäiset. Alkoholisyyt ovat yleisen kuolinsyy 15–64-vuotiaiden kohdalla sekä miehillä että naisilla.
Examined by age group, in the young and middle-aged groups the number of unemployed men was higher than women. 
Ikäryhmittäin tarkasteltuna miehiä on enemmän kuin naisia työttöminä nuorissa ja keski-ikäisissä ikäluokissa.
By age group, the new projection is positioned so that the proportion of both children (under 15-year-olds) and older people (over 64-year-olds) is slightly higher, and, correspondingly, that of people of working age lower than in the projection for 2004. 
Ikäryhmittäin uusi ennuste asemoituu siten, että sekä lasten (alle 15-v.) että varttuneiden (yli 64-v.) osuus on hieman korkeampi ja työikäisten vastaavasti matalampi kuin vuoden 2004 ennusteessa.
Examining data by age-group, obesity among children, young people and the adult population is marked and poses an obvious health risk. 
Ikäryhmittäisessä tarkastelussa nousevat esille lasten, nuorten ja aikuisväestön ylipaino, mikä on ilmeinen terveysriski.
Differences are minor by age group and region, even if people in southern Finland consider the level of social security slightly more often too high and slightly less frequently too low than other Finns. 
Ikäryhmittäiset ja alueelliset erot ovat pieniä, joskin eteläsuomalaiset pitävät muihin suomalaisiin verrattuna sosiaaliturvan tasoa hieman useammin liian korkeana ja hieman harvemmin liian alhaisena.
Figure 4.1 illustrates the employment rate trends by age group. 
Ikäryhmittäisten työllisyysasteiden kehitys on esitetty kuviossa 4.1.
Age group, 
Ikäryhmä, %
Share of age group among the unemployed 
Ikäryhmän osuus työttömistä
in the 55–59 age bracket, the age of claiming disability pension is lowered, which improves the employment rate. 
Ikäryhmässä 55–59-vuotta alennetaan työkyvyttömyyseläkkeelle jääntiä. Tämä lisää työllisyyttä.
In the 25–30 age group, students accounted for 7 per cent, while in the older age group of people aged 30–64, they accounted for only one per cent on average. 
Ikäryhmässä 25–30-vuotta opiskelijoiden osuus oli noin 7 prosenttia ja sitä vanhemmissa ikäryhmissä, 30–64-vuotiaissa, keskimäärin vain yhden prosentin luokkaa.
The growth of age-related expenditure will be reflected in a sharp rise in central government pension expenditure. 
Ikäsidonnaiset menot alkavat näkyä valtiontaloudessa voimakkaasti kasvavina valtion eläkemenoina.
In order to facilitate the comparability of sustainability calculations, the expenditure items included in age-related expenditure are those defined by the Commission (pensions, education, health care, long-term care and unemployment security), although Finland also has other services and income transfers (such as day care and support for families with small children) whose expenditure have a distinct age profile. 
Ikäsidonnaisiksi menoiksi luetaan kestävyyslaskelmien verailukelpoisuuden säilyttämiseksi komission määritelmän mukaiset menot (eläkkeet, koulutus-, terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito ja työttömyysturvamenot), vaikka Suomessa on muitakin palveluita ja tulonsiirtoja (esimerkiksi päivähoito ja tuet perheille, joissa on pieniä lapsia), joiden menoilla on selvä ikäprofiili.
In terms of age-related public expenditure, the fastest growth in pensions will take place in the current decade; in the 2030s, pension expenditure as a share of GDP is expected start to fall. 
Ikäsidonnaisista julkisista menoista eläkkeiden nopein kasvu ajoittuu kuluvalle vuosikymmenelle ja 2030-luvulla eläkemenojen kansantuoteosuuden arvioidaan kääntyvän laskuun.
Age-related public expenditure will rise most sharply during the current decade, but in the 2030s it is anticipated that pension expenditure as a proportion of GDP will start falling. 
Ikäsidonnaisista julkisista menoista eläkkeiden nopein kasvu ajoittuu kuluvalle vuosikymmenelle, mutta 2030-luvulla eläkemenojen kansantuoteosuuden arvioidaan kääntyvän laskuun.
It is estimated that over the 2015–2060 period age-related public expenditure to GDP will rise by 4 percentage points (see Table). 
Ikäsidonnaisten julkisten menojen arvioidaan nousevan aikavälillä 2015- 2060 4 prosenttiyksikköä suhteessa kokonaistuotantoon (ks. taulukko).
When estimating age-related expenditure, the national calculation model for social expenditure has been used. 
Ikäsidonnaisten menojen arvioimisessa on hyödynnetty kansallista sosiaalimenojen laskentamallia.
The assessment of age-related expenditure is based on the model developed by the Ministry of Social Affairs and Health for social expenditure analysis. 
Ikäsidonnaisten menojen arvioimisessa on hyödynnetty sosiaali- ja terveysministeriössä kehitettyä sosiaalimenojen laskentamallia (SOME-malli).
Factors creating exposure to ageism seem to include a higher education, living in the region of Uusimaa in southern Finland, and general discontent with life. 
Ikäsyrjinnälle näyttäisi altistavan muun muassa korkea koulutus, Uudellamaalla asuminen ja yleinen elämään tyytymättömyys.
Age discrimination also relates to other issues, such as the previously mentioned feature of the social security system. Therefore, age discrimination may not be solely related to a person's age. 
Ikäsyrjintä liittyy muun muassa edellä mainittuun sosiaaliturvan rakenteeseen eikä näin ollen ole aina puhtaasti yksilön ikään liittyvää.
Age discrimination means that people are discriminated against because they are of a certain age. 
ikäsyrjintä tarkoittaa, että ihmisiä syrjitään sen vuoksi, että he ovat tietyn ikäisiä.
Ageing 
Ikääntyminen
Ageing imposes expenditure pressures, for instance on pensions and nursing and health services. 
Ikääntyminen aiheuttaa menopaineita muun muassa eläkkeissä sekä hoiva- ja hoitopalveluissa.
Ageing presents challenges to the prolonging of working careers, of which financial incentives and improving the quality of working life are central aspects. 
Ikääntyminen asettaa haasteita työurien pidentämiselle, jossa keskeisenä tekijänä ovat taloudelliset kannusteet ja työelämän laadun parantaminen.
The ageing of the population offers enterprises business opportunities in the form of various services and products. 
Ikääntyminen avaa yrityksille liiketoimintamahdollisuuksia palvelujen ja tuotteiden muodossa.
Ageing will probably lower the average productivity of the workforce to some extent. 
Ikääntyminen heikentänee työvoiman keskimääräistä tuottavuutta jonkin verran.
Ageing, ageing policy, fiscal sustainability, social sustainability 
ikääntyminen, ikääntymispolitiikka, julkisen talouden kestävyys, sosiaalinen kestävyys
On the other hand, ageing and the growing number of pensioners also open new business opportunities. 
Ikääntyminen ja eläkkeellä olevien määrän kasvu avaavat toisaalta myös uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
Ageing and the development of employment 
Ikääntyminen ja työllisyyden kehitys
The ageing and other demographic developments of the population pose a great challenge for regional policy. 
Ikääntyminen ja väestön demografinen kehitys on aluepolitiikan suuri haaste.
The population is ageing faster in Finland than on average in the EU. 
Ikääntyminen on Suomessa nopeampaa kuin EU:ssa keskimäärin.
It is necessary to take ageing into account when adaptation measures are planned. 
Ikääntyminen on tarpeen ottaa huomioon sopeutumistoimien suunnittelussa.
In a certain respect, ageing is primarily an issue related to the age specific distribution of income formation and the use of income, and of allocating scarce production resources. 
Ikääntyminen on tietyssä mielessä ensisijaisesti tulonmuodostuksen ja tulojen käytön ikäryhmittäiseen jakautumiseen liittyvä kysymys, ja niukkojen tuotantoresurssien allokaatioon liittyvä kysymys.
Ageing as a risk and opportunity. 
Ikääntyminen riskinä ja mahdollisuutena.
The aging of the population is having an impact on consumer and saving behaviour and, through the increase in pension costs and health and care expenses, on the public economy. 
Ikääntyminen vaikuttaa kulutukseen ja säästämiseen sekä eläkemenojen ja terveys- ja hoivapalvelujen kasvun myötä julkiseen talouteen.
Ageing may aggravate the discrepancy between jobs and job-seekers, especially regionally; this may slow down climate protection efforts. 
Ikääntyminen voi pahentaa työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaa erityisesti alueellisesti, mikä voi hidastaa ilmastonsuojelun toteuttamista.
Ageing reduces the share of transport in consumption and strengthens the service-oriented trend in the economy. 
Ikääntyminen vähentää liikenteen osuutta kulutuksesta ja voimistaa talouden palveluvaltaistumista.
Upward pressures on ageing-related costs, on the other hand, will last for decades, and responding to them will remain the most significant challenge for public finances. 
Ikääntymiseen liittyvien kustannusten nousupaine sitä vastoin ulottuu vuosikymmenien päähän, ja niihin vastaaminen pysyy julkisen talouden merkittävimpänä haasteena.
By contrast the upward pressure on age-related costs will be felt for decades ahead, and addressing this challenge will be critical to the future of public finances. 
Ikääntymiseen liittyvien kustannusten nousupaine sitä vastoin ulottuu vuosikymmenien päähän, ja siihen vastaaminen pysyy julkisen talouden merkittävimpänä haasteena.
Because of the ageing population in developed countries, the weakened dependency ratio will intensify pressures in the public sector to expand and increase taxation, further undermining these countries' international cost-competitiveness. 
Ikääntymiseen liittyvä huoltosuhteen heikentyminen luo kehittyneissä maissa paineita julkisen sektorin kasvattamiseksi ja verojen nostamiseksi, mikä edelleen heikentää kehittyneiden maiden kansainvälistä kustannuskilpailukykyä.
The aged are mostly healthy people and live independently. 
Ikääntymiseen liittyy kuitenkin useita paradokseja.
For several years now, Finland has been preparing for the challenges of the ageing population with a variety of policy reforms. 
Ikääntymiseen on Suomessa varauduttu jo vuosia erilaisin politiikkauudistuksin ja politiikka on tuottanut myös tulosta.
However, preparation for ageing is a considerably more extensive issue than reforming the pension system in order to restrain pension expenditure. 
Ikääntymiseen varautuminen on kuitenkin huomattavasti laajempi kysymys kuin eläkejärjestelmän uudistaminen eläkemenoja hillitsevällä tavalla.
For years, preparation for ageing has been a key policy issue in Finland. 
Ikääntymiseen varautuminen on ollut Suomessa vuosia keskeinen politiikkakysymys.
Ageing will have a dramatic effect on the amount of labour available. 
Ikääntymisellä on dramaattinen vaikutus käytettävissä olevan työvoiman määrään.
In this kind of system, the distribution problem caused by ageing evokes the question of the sustainability of public finances: 
Ikääntymisen aiheuttama jako-ongelma kiteytyy tällaisessa järjestelmässä kysymykseksi julkisen talouden kestävyydestä:
The distribution problem caused by ageing, therefore, is an issue of how the economy will react to this change in lifecycle deficits. 
Ikääntymisen aiheuttama jakokysymys on siten kysymys siitä, miten talous reagoi tähän elinkaarijäämien muutokseen.
Rather than being related to GDP growth rate itself, economic challenges due to ageing are tied to the question of how incomes might be distributed in a manner perceived as equitable, between citizens of all ages, while ensuring that this distribution does not create too many disincentives for participation in the labour market or reduce productivity growth too greatly. 
Ikääntymisen aiheuttamat kansantaloudelliset haasteet liittyvätkin itse kokonaistuotannon kasvua enemmän siihen, kuinka tuotannon tulokset voidaan jakaa eri-ikäisten kansalaisten kesken oikeudenmukaiseksi koetulla tavalla ilman, että jakaminen haittaa liikaa työmarkkinoille osallistumista ja tuottavuuden kasvuedellytyksiä.
The pressures imposed on public expenditure growth by ageing will materialise, to a significant extent, in a greater need for workforce in various welfare services. 
Ikääntymisen aiheuttamat paineet julkisten menojen kasvuun toteutuvat merkittävältä osin erilaisten hyvinvointipalveluiden lisääntyvän työvoimatarpeen kautta.
Challenges posed by ageing will have been addressed via extension of working careers, improvements in the quality of working life, and development of opportunities for flexible work arrangements (such as telecommuting and combinations of different types of work). In addition, new solutions to combine working and family life will have been devised and the youth's transition from education to working life accelerated. 
Ikääntymisen haasteisiin on vastattu pidentämällä työuria, parantamalla työelämän laatua ja kehittämällä joustavia työnteon mahdollisuuksia, kuten etätyötä ja töiden yhdistelmiä, sekä luomalla uusia työelämän ratkaisuja työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. Nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään on nopeutettu.
As a result of ageing and a weakening dependency ratio, new inhabitants and entrepreneurs are needed in the rural areas. 
Ikääntymisen ja huoltosuhteen heikkenemisen seurauksena maaseudulle tarvitaan uusia asukkaita ja yrittäjiä.
The most important economic impacts of ageing concern the reduction in the proportion of citizens participating in the labour market out of the total population. 
Ikääntymisen keskeisimmät kansantaloudelliset vaikutukset liittyvät työmarkkinoille osallistuvien kansalaisten osuuden supistumiseen kokonaisväestöstä.
In addition to ageing, other reasons for not using information society services may include a person's place of residence, financial circumstances or disability. 
Ikääntymisen lisäksi muita syitä tietoyhteiskuntapalveluiden käyttämättömyyteen voivat olla esimerkiksi henkilön asuinpaikka, taloudellinen asema tai vammaisuus.
In addition to ageing, changes in, for instance, business activities, industrial structure, competence requirements, and working life present a challenge to the labour markets, especially with regard to reconciling labour supply and demand, and also to the education system (labour market training in particular) and development of working life. 
Ikääntymisen lisäksi työmarkkinoiden haasteena on mm. yritystoiminnassa, toimialarakenteessa, ammattitaitovaatimuksissa ja työelämässä tapahtuvat muutokset, jotka asettavat erityishaasteen työvoiman tarjonnan ja kysynnän kohtaamiselle, koulutusjärjestelmälle, erityisesti työvoimakoulutukselle ja työelämän kehittämiselle.
With ageing, a person’s senses deteriorate. 
Ikääntymisen myötä ihmisen aistit heikentyvät.
As the population ages, the population’s age structures will see further and further diversification across regions. 
Ikääntymisen myötä väestön ikärakenteet tulevat jatkossa eroamaan yhä enemmän toisistaan.
In the 2010s, the working-age population will decline throughout the country, with the exception of Uusimaa, as a result of ageing, smaller age cohorts of the young, migration within Finland, and immigration (which is mostly directed toward the capital region). 
Ikääntymisen, nuorten ikäluokkien pienuuden ja muuttoliikkeen vuoksi sekä lähinnä pääkaupunkiseudulle suuntautuvan maahanmuuton seurauksena työikäisen väestön määrä laskee 2010- luvulla kaikkialla muualla paitsi Uudellamaalla.
Ageing has also been observed to weaken efforts to seek employment following redundancy (see e.g. Virjo & Aho 2002). 
Ikääntymisen on havaittu myös vähentävän työn etsintäponnisteluja työttömäksi joutumisen jälkeen (ks. esim. Virjo & Aho 2002).
The report divides the political challenges of ageing into two main issues: 
Ikääntymisen politiikkahaasteet jaetaan selvityksessä kahteen pääkysymykseen:
Ageing resulting in weaker availability of labour and an increase in the elderly population 
Ikääntymisen seurauksena työvoiman saatavuus heikkenee ja vanhusväestö lisääntyy
As a result of ageing, the old-age dependency ratio will grow. 
Ikääntymisen seurauksena vanhushuoltosuhde kasvaa.
As a consequence of aging, the size of the working population will begin to fall in 2010. 
Ikääntymisen takia työikäisen väestön määrä kääntyy laskuun vuonna 2010.
The impact of ageing on the public sector does not solely concern long-term fiscal sustainability. 
Ikääntymisen vaikutus julkiseen sektoriin ei ole vain kysymys koko julkisen talouden rahoituksellisesta kestävyydestä pitkällä aikavälillä.
Nevertheless, the effect of ageing with regard to increasing the standard of living might be more substantial if the extension of working lives lags far behind increased life expectancies. 
Ikääntymisen vaikutus voi kuitenkin olla tuntuvampi elintason nousun kannalta, jos työurat jäävät pahasti jälkeen eliniän pitenemisestä.
The impact of ageing on productivity could be curbed if the characteristics of older employees are given the appropriate recognition in working conditions. 
Ikääntymisen vaikutusta tuottavuuteen voidaan pienentää, jos työolosuhteissa kyetään oikein ottamaan huomioon ikääntyneiden työntekijöiden ominaisuudet.
In defining ageing, relying on the generally used old-age dependency ratio, for instance, is problematic, notwithstanding the ratio’s usefulness. 
Ikääntymisen yleisesti käytetty määrittely esimerkiksi vanhushuoltosuhteen avulla on hyödyllisyydestään huolimatta myös ongelmallinen.
The greatest challenges caused by ageing are not related to the rate of the average standard of living, but to the issue of how outputs might be distributed in a manner perceived as equitable, between citizens of all ages, while ensuring that this distribution does not create too many disincentives for participation in the labour market or reduce productivity growth by too much. 
Ikääntymiskehityksen suurimmat haasteet liittyvät keskimääräisen elintason nousuvauhdin sijasta siihen, miten tuotannon tulokset voidaan jakaa eri-ikäisten kansalaisten kesken oikeudenmukaiseksi koetulla tavalla ilman että jakaminen haittaa liikaa työmarkkinoille osallistumista ja tuottavuuden kasvuedellytyksiä.
One of the central issues with respect to ageing policy is the determination of public expenditures and revenues, i.e. how much people of working-age should be taxed in order to finance income transfers and services and how should taxation be modified from one period to another. 
Ikääntymispolitiikan keskeisimpiä kysymyksiä onkin, millaisiin julkisen talouden tulo- ja menovirtoihin pyritään, ts. kuinka paljon kulloinkin työiässä olevia verotetaan tulonsiirtojen ja palvelusten rahoittamiseksi.
The ageing report reviews developments in the ageing of the population, the effects of ageing and Finland’s ageing policy, on which basis it assesses the adequacy of the preparations for this, and the need for new policy measures. 
Ikääntymisraportissa tarkastellaan väestön ikääntymiskehitystä, ikääntymisen vaikutuksia ja ikääntymispolitiikkaa Suomessa sekä arvioidaan tämän pohjalta ikääntymiseen varautumisen riittävyyttä ja uusien politiikkatoimien tarvetta.
Ageing report 
Ikääntymisraportti
Ageing report. Overall assessment of the effects of ageing and the adequacy of preparation for demographic changes 
Ikääntymisraportti. Kokonaisarvio ikääntymisen vaikutuksista ja varautumisen riittävyydestä
The increase in the proportion of aged people past working-age of the total population tends to lower the growth rate in GDP per capita. 
Ikääntyneen, työiän ohittaneen väestön osuuden kasvu kokonaisväestöstä pyrkii alentamaan asukasta kohden lasketun kokonaistuotannon kasvua.
The population is ageing. 
Ikääntyneen väestön määrä kasvaa.
Among the elderly, each year several thousand lose their eyesight partially or totally. 
Ikääntyneenä näkönsä joko kokonaan tai osittain menettää vuosittain useampi tuhat ihmistä.
Older people are able to live in their own homes independently for longer. 
Ikääntyneet pystyvät elämään pidempään itsenäisesti omassa kodissaan.
Older population groups and pensioners have formed a very heterogeneous group by 2020. 
Ikääntyneet väestöryhmät ja eläkeläiset ovat vuonna 2020 myös hyvin heterogeeninen ryhmä.
As older people can understand the needs and thinking of their growing age group, many diverse small businesses run by senior citizens have sprung up. 
Ikääntyneet ymmärtävät kasvavan ikäryhmänsä tarpeita ja ajattelutapoja, mikä on synnyttänyt monimuotoista varttuneiden pienyrittäjyystoimintaa.
Aged voters and regulation of the economy 
Ikääntyneet äänestäjät ja talouden säännöstely
Aged voters preventing reform 
Ikääntyneet äänestäjät uudistusten estäjinä
Alcohol use among the elderly has increased noticeably. 
Ikääntyneiden alkoholinkäyttö on lisääntynyt selvästi.
Development of the welfare of older people and the nursing issue 
Ikääntyneiden hyvinvoinnin kehitys ja hoivakysymys
In light of various indicators, the welfare of older people has developed positively. 
Ikääntyneiden hyvinvointi on erilaisten indikaattorien valossa kehittynyt myönteisesti.
Independent living, functional capacity and participation of older people will be primarily supported in their own living environment, with the assistance of new technology. 
Ikääntyneiden itsenäistä elämää, toimintakykyä ja osallisuutta tuetaan ensi-sijaisesti heidän omassa asuinympäristössään. Apuna tässä voidaan käyttää uutta teknologiaa.
The problems faced by the elderly include that their position as a target group is often not taken into consideration in phone marketing, that they are sold products which do not meet their needs, and that they receive insufficient guidance in using devices or services. 
Ikääntyneiden kohtaamia ongelmia ovat muun muassa kohderyhmän aseman huomioonottamisen laiminlyönti puhelinmyynnin kohteina, iäkkäiden tarpeisiin sopimattomien tuotteiden myyminen heille sekä riittämätön opastus laitteiden tai palveluiden käyttämiseen.
A greater number of elderly will increase demand for healthcare and social welfare services, as well as labour demand in these sectors. 
Ikääntyneiden lukumäärän kasvun vuoksi terveys- ja sosiaalipalvelujen kysyntä ja näiden alojen työvoiman tarve kasvavat.
Older people’s opportunities to cope independently, be active citizens and also provide support to each other depend in many ways on the physical environment. 
Ikääntyneiden mahdollisuudet selviytyä omin voimin, olla aktiivisia kansalaisia ja myös tukea toisiaan riippuvat monella tavalla fyysisestä ympäristöstä.
Older people’s own contribution to nursing and other proactive behaviour 
Ikääntyneiden oma panos hoivassa ja muu aktiivisuus
Their participation in community activities and contribution to society have increased, which, in turn, has controlled the rise in social and health care costs. 
Ikääntyneiden osallistuminen yhteisöjensä toimintaan on lisääntynyt ja osallisuus yhteiskunnassa on vahvistunut. Näillä tavoin on kyetty hillitsemään sosiaali- ja terveydenhuollon kulujen kasvua.