natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As for the measures referred to in the technical update to the Stability Programme, the guiding principle of the announced recovery programme is to preserve the production potential of the Austrian economy. 
Vakausohjelman teknisessä päivityksessä mainittujen toimenpiteiden osalta ilmoitetun elvytysohjelman pääperiaatteena on säilyttää Itävallan talouden tuotantopotentiaali.
Being a small, open economy, developments in Austria's economy are strongly linked to those in its main trading partners. 
Koska Itävallan talous on pieni ja avoin, sen kehitys on vahvasti sidoksissa sen tärkeimpien kauppakumppaneiden talouskehitykseen.
The analysis confirms that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium term in Austria, also given important mitigating factors (including the debt profile and the historic low level of interest rates). 
Analyysi vahvistaa, että huolimatta riskeistä velka-asema pysyy Itävallassa keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös merkittävät lieventävät tekijät (kuten velkaprofiili ja historiallisen alhainen korkotaso).
The COVID-19 pandemic is strongly affecting Austria's growth prospects. 
Covid-19-pandemia vaikuttaa voimakkaasti Itävallan kasvunäkymiin.
The package consists of immediate help for SMEs, increased public expenditures for health care and social policy, direct liquidity provision and transfers for distressed companies, funds for short-time work and tax deferrals. 
Paketti koostuu välittömästä avusta pk-yrityksille, julkisten terveydenhuolto- ja sosiaalimenojen lisäämisestä, suorasta maksuvalmiustuesta ja tulonsiirroista vaikeuksissa oleville yrityksille, työajan lyhentämisjärjestelyihin suunnatuista varoista ja veronmaksun lykkäyksistä.
Additional factors not yet mentioned above are measures to revive the economythat the authorities are planning jointly with social partners. 
Edellä mainitsematta jääneitä tekijöitä ovat talouden elvyttämistoimet, joita viranomaiset suunnittelevat yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Austria's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Itävalta perussopimuksessa määrättyjä alijäämä- ja velkakriteerejä.
4.3 Medium-term budgetary position 
4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema
The Commission 2020 spring forecast projects real GDP to decline by 5.5% in the current year, which is broad-based, and affects in particular domestic demand and export of services. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu kuluvana vuonna 5,5 prosenttia laajapohjaisesti, mikä vaikuttaa erityisesti kotimaiseen kysyntään ja palvelujen vientiin.
Assuming a gradual normalistion, GDP growth is expected to rebound in the second half of the year, followed by a solid recovery of 5.0% in 2021. 
Jos tilanteen oletetaan normalisoituvan asteittain, on odotettavissa, että BKT:n kasvu palautuu vuoden jälkipuoliskolla ja sitä seuraa vakaa 5,0 prosentin elpyminen vuonna 2021.
Austria complied with the debt reduction benchmark in 2019. 
Itävalta noudatti velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019.
The planned deficit for 2020 provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
Vuodeksi 2020 kaavailtu alijäämä on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta.
As a result, containment measures against the virus and related supply chain disruptions hit both the demand and supply side of the economy, leading to a broad-based downturn. 
Tämän seurauksena viruksen vuoksi määrätyt rajoittamistoimenpiteet ja niihin liittyneet toimitusketjujen häiriöt vaikuttivat taloudessa sekä kysyntä- että tarjontapuoleen ja johtivat laajaan laskusuhdanteeseen.
In particular, while the government debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term (Graph 1). 
Vaikka julkisen talouden velka-asema heikkenee covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla keskipitkällä aikavälillä (Kuvio 1) 3 .
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Austria. 
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Itävallan osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
Based on outturn data and the Commission forecast, Austria was compliant with its medium-term budgetary objective in 2019. 
Toteutumatietojen ja komission talousennusteen perusteella Itävalta noudatti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2019.
The macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the COVID-19 pandemic and its ensuing economic impact. 
Makrotalouden näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus covid-19-pandemian keston ja siitä seuraavien taloudellisten vaikutusten osalta.
The notified data show that Austria complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is -6.1% of GDP. 
Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Itävalta noudatti velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019, sillä ero vertailuarvoon on -6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
That decline is mainly driven by an improvement of the primary balance and supported by stock-flow adjustments stemming from the divestment of impaired assets from bad banks included into government accounts. 
Velan supistuminen johtuu pääasiassa perusjäämän kohenemisesta, ja sitä tukevat velkakannan korjauserät, jotka johtuvat kansantalouden tilinpitoon sisällytettyjen, roskapankkien arvoltaan alentuneiden omaisuuserien myynnistä.
The analysis thus suggests that the debt criterion is fulfilled based on the 2019 outturn data. 
Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä noudatetaan.
According to the Stability Programme, the mitigation of the socio-economic effects of the pandemic takes centre stage for managing the crisis and largely shapes the budgetary development. 
Vakausohjelman mukaan kriisin hallinnassa keskeisessä asemassa on pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventäminen, joka vaikuttaa merkittävästi julkisen talouden kehitykseen.
In addition, the budgetary impact of further measures to revive the economy is not yet incorporated in the projections. 
Ennusteissa ei ole vielä otettu huomioon talouden elvyttämiseksi toteutettavien muiden toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen.
The general government gross debt stood at 70.4% of GDP at the end of 2019, well above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2019 lopussa 70,4 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021. 
Perussopimuksen viitearvon ennakoitu ylittyminen olisi komission kevään 2020 talousennusteen perusteella väliaikaista, ja julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021.
Data notified by the Austrian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Austria reached 0.7% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 70.4% of GDP. 
Itävallan viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Itävallan julkisen talouden rahoitusasema oli 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 70,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.5%. 
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 5,5 prosenttia vuonna 2020.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Austria, % of GDP 
Julkinen velka suhteessa BKT:hen, Itävalta, % suhteessa BKT:hen
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 70.4% of GDP in 2019 to 78.8% by 2020. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen kasvaa vuosien 2019 ja 2020 välillä 70,4 prosentista 78,8 prosenttiin.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 74.0% in 2018 to 70.4% in 2019. 
Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 74,0 prosentista 70,4 prosenttiin.
According to the Stability Programme, Austria plans a deficit of 8.0% of GDP in 2020, while debt is planned at 81.4% of GDP. 
Vakausohjelmassa Itävalta ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 81,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
REPORT FROM THE COMMISSION 
Merkitykselliset tekijät
According to the technical update to the Stability Programme, Austria's general government deficit in 2020 is planned to increase to 8.0% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value. 
Vakausohjelman teknisen päivityksen mukaan Itävallan julkisen talouden alijäämä kasvaa 8,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
An additional factor not yet mentioned above is the caretaker government's limited leeway to take deficit-reducing measures at the federal level. 
Lisätekijä, jota ei ole vielä mainittu edellä, on toimitushallituksen rajallinen liikkumavara toteuttaa alijäämää supistavia toimenpiteitä liittovaltion tasolla.
4.2 Medium-term economic position including structural reforms 
4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien
However, Belgium has made some progress in fostering investment in sustainable transport infrastructure but no progress with regard to the coordination of fiscal policies of all levels of government. 
Belgia on kuitenkin edistynyt jonkin verran kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävien investointien edistämisessä, mutta se ei ole edistynyt millään hallintotasolla finanssipolitiikan koordinoinnissa.
On 11 May 2020, the Belgian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
Belgian viranomaiset toimittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
It estimates the budgetary impact of those direct support measures at 2.3% of GDP in 2020. 
Siinä arvioidaan, että näiden suorien tukitoimenpiteiden budjettivaikutus on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
The Stability Programme provides information on substantial measures to contain the pandemic and to support the economy. 
Vakausohjelmassa annetaan tietoja merkittävistä toimenpiteistä pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium term, also given important mitigating factors (including the debt profile and the historically low level of interest rates). 
Velkakestävyysarviointi osoittaa kaiken kaikkiaan, että huolimatta riskeistä velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös merkittävät lieventävät tekijät (kuten velkaprofiili ja historiallisen alhainen korkotaso).
The macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the pandemic and its economic impact. 
Makrotalouden näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista.
This was partly offset by, although decreasing, interest expenditure. 
Tämä kompensoitui osittain korkomenoilla, jotka tosin pienenivät.
4.3 Medium-term budgetary position, including government investment 
4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema, julkiset investoinnit mukaan lukien
In 2019, the federal caretaker government has continued the implementation of previously enacted measures, notably its corporate income tax reform, the ‘tax shift', pension reform and labour market reform (‘Jobs deal'). 
Vuonna 2019 liittovaltiotason toimitushallitus jatkoi aiemmin hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa, erityisesti yhtiöverouudistusta, verotuksen painopisteen siirtämistä, eläkeuudistusta ja työmarkkinauudistusta ("Jobs deal").
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assesses that Belgium has made limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations, due in part to the lack of government with full powers at the federal level. 
Komissio arvioi vuoden 2020 maaraportissaan 2 , että Belgia on edistynyt vain vähän vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa, mikä johtuu osittain siitä, ettei liittovaltiotasolla ollut hallitusta, jolla olisi täydet toimivaltuudet.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Belgium's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Belgia perussopimuksessa määrättyjä alijäämä- ja velkakriteerejä.
Public investment remained stable around 2.6% of GDP in both years, above the general government deficit. 
Julkiset investoinnit pysyivät vakaina noin 2,6 prosentissa suhteessa BKT:hen molempina vuosina, eli ne ylittivät julkisen talouden alijäämän.
Belgium did not comply with the debt reduction benchmark in 2019. 
Belgia ei noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019.
Since 2016, real GDP growth has been growing above potential, driven by dynamic investment and private consumption, while the contribution from net exports remained subdued. 
Vuodesta 2016 lähtien reaalisen BKT:n kasvu on ylittänyt potentiaalin dynaamisten investointien ja yksityisen kulutuksen ansiosta, kun taas nettoviennin vaikutus on pysynyt vähäisenä.
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit. 
Jos velkakriteerin ylittyminen on ilmeistä, merkityksellisten tekijöiden analysointi on erityisen perusteltua, koska tekijät, joihin hallitus ei voi vaikuttaa, vaikuttavat enemmän velan kuin alijäämän kehitykseen.
It takes into account all relevant factors and gives due consideration to the major economic shock linked to the COVID-19 pandemic.. 
Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the implementation of growth-enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, lead to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with. 
Kun tarkastellaan, onko velkakriteeriä noudatettu vuonna 2019, huomioon otetut merkitykselliset tekijät, erityisesti i) havaitut makrotalouden olosuhteet, ii) kasvua tukevien rakenneuudistusten toteuttaminen viime vuosina ja iii) merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta, johtavat päätelmään, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä velkakriteeriä ei noudateta.
Specifically, while the measures adopted to counter the COVID-19 pandemic amount to 1.2% of GDP, automatic stabilisers are planned to contribute 5 percentage points of GDP to the planned deficit. 
Erityisesti on huomattava, että covid-19-pandemian torjumiseksi toteutetut toimenpiteet ovat 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien puolestaan odotetaan kasvattavan ennakoitua alijäämää 5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
The debt-decreasing effect stemming from a slight primary surplus, debt-decreasing stock flow adjustments, real GDP growth and an increase in prices (inflation effect), was partly offset by the interest expenditure, although decreasing. 
Lievästä perusylijäämästä, velkaa supistavista velkakannan korjauseristä, reaalisen BKT:n kasvusta ja hintojen noususta (inflaatiovaikutus) johtuvaa velkaa vähentävää vaikutusta tasoittivat osittain korkomenot, jotka tosin pienenivät.
This a mitigating factor in the assessment of Belgium's compliance with the deficit criterion in 2020. 
Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Belgia alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it, (ii) the implementation of structural reforms, and (iii) the prevailing economic conditions. 
Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen, ii) rakenneuudistusten toteuttaminen ja iii) vallitseva taloustilanne.
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 4 . 
Vaikka velka-asema heikkenee covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla 4 .
The planned excess over the Treaty reference value would not be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021. 
Perussopimuksen viitearvon ennakoitu ylittyminen ei olisi komission kevään 2020 talousennusteen perusteella väliaikaista, sillä alijäämän ennustetaan pysyvän yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2021.
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards the debt reduction benchmark, which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
Lisäksi vuoden 2019 tiedot merkitsevät, että velan supistamista koskevan vertailuarvon saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi, mikä myös on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta.
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 7.2% in 2020, due to a fall in private consumption and investment, while net trade's contribution to growth is forecast to remain negative amid a fall in trade volume. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu 7,2 prosenttia vuonna 2020 yksityisen kulutuksen ja investointien vähenemisen vuoksi, kun taas nettokaupan vaikutuksen kasvuun ennustetaan pysyvän negatiivisena kaupan volyymin supistuessa.
The notified data show that Belgium did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 0.7 % of GDP. 
Ilmoitetut tiedot osoittavat, ettei Belgia noudattanut velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vertailuarvoon on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
In particular, revenues from corporate income taxation fell after a temporary boost in 2017 and 2018 due to a change in the timing of tax collection. 
Erityisesti yhtiöverotustulot supistuivat sen jälkeen, kun ne olivat vuosina 2017 ja 2018 tilapäisesti kasvaneet veronkannon ajoituksen muuttumisen johdosta.
Medium-term government debt position 
4.4 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin velka-asema
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Belgium, % of GDP 
Julkinen velka suhteessa BKT:hen, Belgia, % suhteessa BKT:hen
Data notified by the Belgian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Belgium reached 1.9% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 98.6% of GDP. 
Belgian viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Belgian julkisen talouden alijäämä oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 98,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Nominal growth picked up in 2017 and abated slightly in 2018 and 2019 due to the slow-down in economic activity and weaker GDP deflator. 
Nimellinen kasvu kiihtyi vuonna 2017 ja hidastui hieman vuosina 2018 ja 2019 talouden toimeliaisuuden hidastumisen ja BKT-deflaattorin heikkenemisen vuoksi.
This is recognised in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, which provides that the relevant factors shall be taken into account when assessing compliance on the basis of the debt criterion irrespective of the size of the breach. 
Tämä tunnustetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että kun arvioidaan velkakriteerin noudattamista, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon riippumatta raja-arvon ylittymisen suuruudesta.
Hence, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining Belgium's lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019. 
Tästä syystä makrotalouden olosuhteita ei voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Belgia ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Belgium. 
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Belgian osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.