natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the 2020 Convergence Programme, Croatia plans a deficit of 6.8% of GDP in 2020, while debt is planned at 86.7% of GDP. 
Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Kroatian alijäämä on 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun taas velan ennakoidaan olevan 86,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
It allows Member States to depart from the budgetary requirements that would normally apply while enabling the Commission and the Council to undertake the necessary policy coordination measures within the framework of the Pact.Data notified by the Croatian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Croatia reached +0.4% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 73.2% of GDP. 
Kroatian viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Kroatian julkisen talouden rahoitusasema oli 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 73,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Based on the 2020 Convergence Programme, Croatia's general government deficit in 2020 is planned to reach 6.8% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Kroatian julkisen talouden alijäämä kasvaa vuonna 2020 6,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
No progress has been made on implementing privatisation projects. 
Yksityistämishankkeiden toteuttamisessa ei ole edistytty.
Nominal growth has also been very strong since 2016. 
Myös nimelliskasvu on ollut erittäin vahvaa vuodesta 2016 alkaen.
4.5 Other factors put forward by the Member State 
Muut jäsenvaltion esittämät tekijät
Note Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast 
Lähde: Eurostat, komission kevään 2020 talousennuste
On 11 May 2020, the Cypriot authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
Kyproksen viranomaiset toimittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
However, those projections are surrounded by an exceptionnally high degree of uncertainty. 
Näihin ennusteisiin liittyy kuitenkin poikkeuksellisen paljon epävarmuutta.
This analysis confirms that, notwithstanding risks, the debt position remain sustainable over the medium-term, also given important mitigating factors (including the debt profile). 
Tämä arviointi vahvistaa, että huolimatta riskeistä velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, myös, kun otetaan huomioon merkittävät lieventävät tekijät (kuten velkaprofiili).
The debt sustainability analysis has been updated with the Commission 2020 spring forecast. 
Velkakestävyysanalyysi on päivitetty komission kevään 2020 talousennusteen pohjalta.
Since 2016, real GDP growth has been growing increasingly above potential, driven by consumption. 
Vuodesta 2016 alkaen reaalisen BKT:n kasvu on kulutuksen tukemana ylittänyt potentiaalin yhä enemmän.
Subject to more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether those measures entail an immediate impact on the general government balance. 
Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan.
4.2 Medium-term economic position including structural reforms 
Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien
More specifically, Cyprus has made some progress notably in improving the governance of State-owned enterprises; facilitating the reduction of non-performing loans; strengthening the effectiveness of the public employment services and outreach to young people; improving R&D ; easing the access to finance for the SMEs, and implementing the first phase of the reform of the National Health Insurance System. 
Kypros on edistynyt jonkin verran erityisesti valtionyhtiöiden hallinnon parantamisessa, järjestämättömien lainojen vähenemisen edistämisessä, julkisten työvoimapalvelujen tehostamisessa ja nuorten tavoittamisessa, tutkimus- ja kehittämistoiminnan parantamisessa, pk-yritysten rahoituksen saannin helpottamisessa ja kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän uudistuksen ensimmäisen vaiheen toteuttamisessa.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Cyprus' compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Kypros perussopimuksessa määrättyjä alijäämä- ja velkakriteerejä.
Only limited progress has been made in (i) reforming the public administration and local governments; (ii) focusing investment-related economic policy on sustainable transport, waste and water management, digitalisation and digital skills; (iii) improving the effectiveness of the justice system and payment discipline; (iv) setting up a reliable system to issue and transfer immovable property rights. 
Edistyminen on ollut vain vähäistä i) julkis- ja paikallishallinnon uudistamisessa, ii) investointeihin liittyvien talouspoliittisten toimien keskittämisessä kestävään liikenteeseen, jäte- ja vesihuoltoon, digitalisointiin ja digitaitoihin, iii) oikeusjärjestelmän ja maksukurin tehostamisessa ja iv) luotettavan järjestelmän luomisessa kiinteän omaisuuden oikeuksien myöntämistä ja siirtämistä varten.
The medium-term fiscal outlook is characterised by an exceptional degree of uncertainty concerning both the duration of the pandemic and its economic impact. 
Julkisen talouden keskipitkän aikavälin näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus sekä pandemian keston että sen taloudellisten vaikutusten suhteen.
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional, and currently considered to be temporary. 
Viitearvon ennakoitua ylittymistä pidetään poikkeuksellisena ja tällä hetkellä väliaikaisena.
Cyprus did not comply with the debt reduction benchmark in 2019. 
Kypros ei noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019.
In its 2020 Country Report 3 , the Commission assessed that Cyprus has made overall limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations. 
Komissio arvioi vuoden 2020 maaraportissa 3 , että Kypros oli edistynyt vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa kaiken kaikkiaan vain vähän.
The increase was mainly due to the issuing of a series of government bonds (EUR 3.2 billion, over 15% of GDP) to finance the one-off government support for the sale and orderly winding down of the Cyprus Cooperative Bank (CCB). 
Kasvu johtui pääasiassa valtion joukkolainojen liikkeeseenlaskusta (3,2 miljardia euroa, yli 15 % suhteessa BKT:hen), jolla rahoitettiin kertaluonteinen valtiontuki Cyprus Cooperative Bank (CCB) -pankin myyntiä ja hallittua likvidaatiota varten.
The excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary. 
Ylittymistä pidetään perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltynä poikkeuksellisena ylittymisenä, ja ylityksen katsotaan tällä hetkellä olevan luonteeltaan väliaikainen.
In their letter, the Cypriot authorities also stressed the positive evolution of public finances in recent years, as reflected in the general government headline balance surpluses achieved over the last four years (2016-2019), exlcuding one-off impacts related to the CCB. 
Kyproksen viranomaiset korostivat kirjeessään myös julkisen talouden myönteistä kehitystä viime vuosina, mistä ovat osoituksena neljän viime vuoden (2016-2019) aikana saavutetut julkisen talouden ylijäämät lukuun ottamatta CCB:hen liittyviä kertaluonteisia vaikutuksia.
The authorities also note that the cash buffer has marked an increase equivalent to approximately 2% of GDP at the end of 2019, compared to 2018, notably in view of the planned repayment of the IMF loan in early 2020. 
Viranomaiset toteavat myös, että käteispuskuri oli vuoden 2019 lopussa kasvanut noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2018 verrattuna, erityisesti IMF:n lainan vuoden 2020 alussa suoritettavaksi suunnitellun takaisinmaksun vuoksi.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the limited progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the compliance with the medium term budgetary objective, lead to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is complied with. 
Kun tarkastellaan, onko velkakriteeriä noudatettu vuonna 2019, huomioon otetut merkitykselliset tekijät, erityisesti i) havaitut makrotalouden olosuhteet, ii) vähäinen edistyminen kasvua tukevien rakenneuudistusten toteuttamisessa viime vuosina ja iii) julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen noudattaminen johtavat päätelmään, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä velkakriteeriä on noudatettu.
It assesses all relevant factors and gives due consideration to the major economic shock linked to the COVID-19 pandemic. 
Kertomuksessa arvioidaan kaikkia merkityksellisiä tekijöitä ja otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Cyprus, % of GDP 
Kuvio 1: Julkinen velka suhteessa BKT:hen, Kypros, % suhteessa BKT:hen
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 4 . 
Vaikka julkisen talouden velka-asema on heikentynyt covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla 4 .
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Cyprus. 
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Kyproksen osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
That increase was due to the one-off government support measures for the sale and orderly winding down of the CCB in 2018. 
Kasvu johtui kertaluonteisista valtion tukitoimenpiteistä CCB:n myyntiä ja hallittua likvidaatiota varten vuonna 2018.
4.3 Medium-term budgetary position, including government investment 
Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema, julkiset investoinnit mukaan lukien
Together with the fall in economic activity, these measures will contribute to substantially higher government deficit and debt positions. 
Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.
The notified data show that Cyprus did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 0.1% of GDP. 
Ilmoitetut tiedot osoittavat, ettei Kypros noudattanut velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vertailuarvoon on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The deficit is expected to be primarily due to the deficit-increasing fiscal impact of the measures adopted by the government to fight the pandemic (estimated at 4.4% of GDP) and the assumed contraction of tax revenue in the wake of to the deterioration of the macroeconomic situation. 
Alijäämän odotetaan johtuvan pääasiassa hallituksen pandemian torjumiseksi toteuttamien toimenpiteiden alijäämää kasvattavasta vaikutuksesta julkiseen talouteen (arvio 4,4 % suhteessa BKT:hen) ja oletetusta verotulojen supistumisesta makrotalouden tilanteen heikkenemisen seurauksena.
Moreover, the data for 2019 imply a lack of compliance with the debt reduction benchmark,which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
Lisäksi vuoden 2019 tiedot osoittavat, että velan supistamista koskevaa vertailuarvoa ei noudateta, mikä myös on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta.
Debt reduction was due to a comfortable headline budgetary surplus combined with nominal GDP growth. 
Velan supistuminen johtui reilusta julkisen talouden ylijäämästä sekä nimellisen BKT:n kasvusta.
Compliance with the preventive arm requirements is a mitigating factor for the assessment of Member State's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019. 
Ennaltaehkäisevän osion vaatimusten noudattaminen on lieventävä tekijä arvioitaessa, onko jäsenvaltio lähtökohtaisesti jättänyt noudattamatta velkakriteeriä vuonna 2019.
Based on outturn data and the Commission forecast, Cyprus' structural balance was in a surplus of 0.1% of GDP in 2019, thus complying with its medium-term bugdetary objective of a balanced structural budget in 2019. 
Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella Kyproksen rakenteellinen rahoitusasema oli 0,1 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019, joten Kypros noudatti rakenteellisen rahoitusaseman tasapainoa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2019.
Overall, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fullfilled. 
Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.
Data notified by the Cypriot authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Cyprus reached 1.7% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 95.5% of GDP 2 . 
Kyproksen viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin 1 myöhemmin vahvistamat tiedot osoittavat, että Kyproksen julkisen talouden ylijäämä oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun taas julkisen bruttovelan määrä oli 95,5 prosenttia suhteessa BKT:hen 2 .
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to decline below 3% of GDP in 2021. 
Perussopimuksen viitearvon ennakoitu ylittyminen olisi komission kevään 2020 talousennusteen perusteella väliaikaista, ja julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021.
Hence, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining Cyprus' lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019. 
Tästä syystä makrotalouden olosuhteita ei voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Kypros ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.
Public investment has fallen from 5.7% of GDP in 2018 to 1.7% in 2019 due to the one-off impact on public investment of the financial support measures to CCB in 2018. 
Julkiset investoinnit ovat vähentyneet vuosien 2018 ja 2019 välillä 5,7 prosentista 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtuu CCB:n rahoitustukitoimenpiteiden kertaluonteisesta vaikutuksesta julkisiin investointeihin vuonna 2018.
The improvement of the headline balance in 2019 compared to 2018 mainly reflects the temporary nature of the deficit in 2018, which was due to one-off government support to the banking sector in 2018 (7.4% of GDP). 
Julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen vuosien 2018 ja 2019 välillä johtuu pääasiassa vuoden 2018 alijäämän väliaikaisesta luonteesta, sillä sen taustalla oli kertaluonteinen valtiontuki pankkisektorille vuonna 2018 (7,4 % suhteessa BKT:hen).
The 2020 Stability Programme provides information on the expected temporary impact on public finances of the package of deficit-increasing measures adopted by the government to fight the pandemic (estimated at 4.4% of GDP). 
Vuoden 2020 vakausohjelmassa annetaan tietoja hallituksen pandemian torjumiseksi toteuttamien alijäämää kasvattavien toimenpiteiden odotetusta väliaikaisesta vaikutuksesta julkiseen talouteen (arviolta 4,4 % suhteessa BKT:hen).
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 95.5% of GDP in 2019 to 115.7% by 2020. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen kasvaa vuosien 2019 ja 2020 välillä 95,5 prosentista 115,7 prosenttiin.
The general government gross debt stood at 95.5% of GDP at the end of 2019, well above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2019 lopussa 95,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.
Those debt-reducing factors were partially offset by the debt-increasing impact of stock-flow adjustments (+0.4% of GDP). 
Velkaa supistavia tekijöitä kompensoi osittain velkakannan korjauserien velkaa lisäävä vaikutus (+0,4 % suhteessa BKT:hen).
According to the 2020 Stability Programme, Cyprus plans a deficit of 4.3% of GDP in 2020, while debt is planned at 116.8% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Kypros ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 116,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.
In 2019, the public debt-to-GDP ratio decreased substantially, to 95.5%, driven by a comfortable primary budget surplus as well as by a favourable snowball effect. 
Vuonna 2019 julkinen velka suhteessa BKT:hen supistui huomattavasti (95,5 prosenttiin) julkisen talouden reilun perusylijäämän ja suotuisan lumipallovaikutuksesta ansiosta.
It was partially offset by the debt-increasing impact of stock-flow adjustments in 2019 (+0.4% of GDP), which reflected increased cash reserves held by the government. 
Velkaa lisäävät velkakannan korjauserät kompensoivat sitä osittain vuonna 2019 (+0,4 % suhteessa BKT:hen), mikä oli osoitus valtion suuremmista käteisvarannoista.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP growth in 2020 by 7.4%. 
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n kasvun supistuvan 7,4 prosenttia vuonna 2020.
Based on the 2020 Stability Programme, Cyprus' general government deficit in 2020 is expected to reach 4.3% of GDP, well above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Kyproksen julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää selvästi perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
The headline budgetary position improved from a deficit of 3.7% of GDP in 2018 to a surplus of 1.7% in 2019. 
Julkisen talouden rahoitusasema koheni vuosien 2018 ja 2019 välillä 3,7 prosentin alijäämästä 1,7 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen.
As a result of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by almost 7½% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the travel restrictions and lockdown measures, as well as an expected significant fall in external demand for services, and in particular for tourism. 
Tämä johtuu matkustusrajoitusten ja sulkutoimien aiheuttamista taloudellisen toiminnan häiriöistä sekä palvelujen, erityisesti matkailun, ulkoisen kysynnän odotetusta merkittävästä vähenemisestä.
Most of the stimulus measures are planned to end in 2021. 
Useimpien elvytystoimien suunnitellaan päättyvän vuonna 2021.
There are no supply-side restricitons to manufacturing and construction. 
Valmistusteollisuudelle ja rakennusalalle ei ole asetettu tarjontapuolen rajoituksia.
On 15 May 2020, the Latvian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
Latvian viranomaiset toimittivat 15. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
The differences in the macroeconomic and fiscal projections demonstrate the high uncertainty surrounding them. 
Makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden erot kertovat niihin liittyvästä suuresta epävarmuudesta.
Macroeconomic projections are highly uncertain, as the impact of the COVID-19 pandemic will depend on the duration and severity of restrictive measures. 
Makrotalouden ennusteet ovat erittäin epävarmoja, sillä covid-19-pandemian vaikutus riippuu rajoittavien toimenpiteiden kestosta ja ankaruudesta.
The crisis response measures include tax deferral options up to three years, income support for idle workers and unemployed, as well as liquidity and sectoral support measures. 
Kriisitoimenpiteisiin kuuluu veronmaksun lykkäysvaihtoehtoja enintään kolmeksi vuodeksi, tulotukea ilman työtä oleville työntekijöille ja työttömille sekä maksuvalmiutta tukevia ja alakohtaisia tukitoimenpiteitä.
As a result, these sectors may prove more resilient than assumed should demand return. 
Tämän johdosta nämä alat voivat osoittautua oletettua selviytymiskykyisemmiksi, jos kysyntä palautuu.
Latvia's real GDP grew by 2.2% in 2019, driven by solid private consumption but with slowing investment and export growth. 
Latvian reaalinen BKT kasvoi 2,2 prosenttia vuonna 2019 vilkkaan yksityisen kulutuksen ansiosta, mutta investointien ja viennin kasvu oli hidastumassa.
However, the Union's recovery path may not be as robust as projected and may therefore result in a more protracted recovery in Latvia. 
Unionin elpymisura ei kuitenkaan välttämättä ole niin vakaa kuin on ennustettu, mikä voi johtaa Latvian elpymisen pitkittymiseen.
The sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Latvia's compliance with the deficit criterion in 2020. 
BKT:n jyrkkä lasku on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Latvia alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
The pandemic could become more severe and last longer than assumed, requiring more stringent and longer lasting containment measures. 
Pandemiasta voi tulla vakavampi ja pidempi kuin oletettiin, mikä edellyttää tiukempia ja pitkäkestoisempia rajoittamistoimenpiteitä.
In particular, the excess of the government deficit over the Treaty reference value is exclusively due to the impact of the COVID-19 crisis. 
Erityisesti se, että julkisen talouden alijäämä ylittää perussopimuksessa määrätyn viitearvon, johtuu yksinomaan covid-19-kriisin vaikutuksista.
Investments and exports are expected to suffer the most amid border closures and declining foreign demand, while consumption is expected to fare better than in other Member States. 
Odotettavissa on, että rajojen sulkemisten ja ulkomaisen kysynnän supistumisen johdosta tilanteesta kärsivät eniten investoinnit ja vienti, kun taas kulutuksen odotetaan selviävän paremmin kuin muissa jäsenvaltioissa.
This assumes a similar effect of the stimulus measures as in the Stability Programme, but the drop in employment is projected to be lower, as well as automatic stabilisers on the expenditure side are assumed to be lower in 2020. 
Siinä elvytystoimenpiteiden vaikutuksen oletetaan olevan samanlainen kuin vakausohjelmassa, mutta työllisyyden heikentymisen ennustetaan olevan vähäisempää ja menopuolella automaattisten vakauttajien vaikutuksen arvioidaan olevan pienempi vuonna 2020.