natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors considered are: (i) the observed macroeconomic conditions, whereby the slowdown recorded since 2018 can be argued to partly explain Italy's large gaps to compliance with the debt reduction benchmark; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years; and (iii) the fact that there is no robust evidence of a significant deviation from the preventive arm in 2019 and over 2018 and 2019 taken together. 
Kun tarkastellaan, onko velkakriteeriä noudatettu vuonna 2019, huomioon otetut merkitykselliset tekijät ovat seuraavat: ii) havaitut makrotalouden olosuhteet, jolloin Italiassa vuonna 2018 alkaneen makrotalouden taantuman voidaan väittää osittain selittävän Italian suuret erot suhteessa velan supistamista koskevaan vertailuarvoon; ii) jonkinasteinen edistyminen kasvua tukevien rakenneuudistusten toteuttamisessa viime vuosina; ja iii) se, että ei ole vankkaa näyttöä siitä, että ennaltaehkäisevästä osiosta olisi poikettu merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina.
On 13 July 2018, Italy was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, would not exceed 0.1% (‘the expenditure benchmark') in 2019, corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 . 
Italia sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä on enintään 0,1 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The direct budgetary impact of the latter is estimated at around 4.5% of GDP in 2020. 
Viimeksi mainittujen suoran vaikutuksen julkiseen talouteen arvioidaan olevan noin 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
Specifically, real GDP growth decelerated from 1.7% in 2017 to 0.8% in 2018 and to 0.3% in 2019, thereby falling below potential growth in that year (0.6%), as the impact of a slowdown in global trade spread to the economy and was amplified by subdued domestic demand. 
Reaalisen BKT:n kasvu, joka vuonna 2017 oli 1,7 prosenttia, hidastui 0,8 prosenttiin vuonna 2018 ja 0,3 prosenttiin vuonna 2019, jolloin kasvu hidastui alle potentiaalisen kasvun (0,6 %), kun maailmankaupan hidastuminen levisi talouteen ja heikko kotimainen kysyntä pahensi tilannetta.
Data notified by the Italian authorities on 22 April 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Italy reached 1.6% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 134.8% of GDP. 
Italian viranomaisten 22. huhtikuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Italian julkisen talouden alijäämä oli 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 134,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The headline deficit fell from 2.2% of GDP in 2018 to a historic low of 1.6% in 2019. 
Nimellinen alijäämä, joka vuonna 2018 oli 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistui vuonna 2019 historiallisen alhaiseksi, 1,6 prosenttiin.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 9.5%. 
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 9,5 prosenttia vuonna 2020.
The structural balance improved by 0.8 percentage points of GDP in 2019, thus pointing (after considering the unusual event clause) to compliance with the recommended adjustment towards the medium-term budgetary objective both in 2019 and over 2018-2019 taken together. 
Rakenteellinen rahoitusasema koheni 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2019, mikä viittaa (sen jälkeen kun epätavallista tapahtumaa koskeva lauseke on otettu huomioon) siihen, että suositeltua julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutusta noudatetaan sekä vuonna 2019 että vuosina 2018-2019 yhdessä tarkasteltuina.
General government debt remained broadly stable at around 134.8% of GDP between 2016 and 2019, since the debt-increasing effect of interest expenditure (although on a decreasing trend) and stock-flow adjustments was largely offset by a consistent track record of headline primary surpluses and low yet positive nominal GDP growth. 
Julkinen velka pysyi pitkälti vakaana noin 134,8 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2016-2019, koska korkomenojen (vaikka ne ovatkin vähenemässä) ja velkakannan korjauserien velkaa lisäävä vaikutus kompensoitui suurelta osin sillä, että nimellinen perusrahoitusasema on ollut koko ajan ylijäämäinen ja nimellisen BKT:n kasvu positiivista, vaikkakin vähäistä.
Given the structural nature of the more positive revenue developments than expected on the basis of real GDP dynamics, an overall assessment thus highlights that there is no robust evidence that Italy was in significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019 and over 2018 and 2019 taken together. 
Kun otetaan huomioon, että reaalisen BKT:n kehityksen perusteella odotettua positiivisempi tulokehitys on luonteeltaan rakenteellista, kokonaisarvio osoittaa, että ei ole vankkaa näyttöä siitä, että Italia olisi merkittävästi poikennut suositetulta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta vuonna 2019 tai vuosina 2018 ja 2019, kun niitä tarkastellaan yhdessä.
Italy's general government gross debt stood at 134.8% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Italian julkinen bruttovelka oli vuoden 2019 lopussa 134,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon.
According to the 2020 Stability Programme, Italy plans a deficit of 10.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 155.7% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Italia ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 10,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 155,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The GDP deflator, in turn, increased from 0.7% in 2017 to 0.9% in 2018 and remained stable in 2019. 
BKT-deflaattori, joka vuonna 2017 oli 0,7 prosenttia, kasvoi vuonna 2018 0,9 prosenttiin, jossa se pysyi myös vuonna 2019.
The latter factor is due to lower average sovereign bond yields in 2019 compared to 2018, which can be considered also as being the result of the positive market perception of budgetary measures adopted by Italy in December 2018 and July 2019 following a dialogue with the Commission. 
Tämän voidaan katsoa johtuvan myös siitä, että markkinat kokivat myönteisinä julkisen talouden toimenpiteet, jotka Italia otti käyttöön joulukuussa 2018 ja heinäkuussa 2019 komission kanssa käydyn vuoropuhelun jälkeen.
Once the 0.18% of GDP allowance granted under the unusual event clause is subtracted from the preventive arm requirement 4 , this leads to a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 0.4% of GDP, thus pointing to some deviation in 2019 and to a significant deviation over 2018-2019 taken together. 
Kun ennaltaehkäisevän osion vaatimuksesta 4 vähennetään epätavallista tapahtumaa koskevan lausekkeen nojalla sallittu poikkeama, joka on 0,18 prosenttia suhteessa BKT:hen, poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa siihen, että vuonna 2019 sopeutusuralta poiketaan jonkin verran ja, kun vuosia 2018 ja 2019 tarkastellaan yhdessä, siltä poiketaan merkittävästi.
Overall, the analysis leads to the conclusion that there is no sufficient evidence that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is or is not complied with. 
Kaiken kaikkiaan analyysi johtaa päätelmään, että ei ole riittävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, onko perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä velkakriteeriä noudatettu.
Italy's government debt-to-GDP ratio stabilised at around 134.8% between 2018 and 2019. 
Italian julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen pysyi vuosina 2018-2019 noin 134,8 prosentissa.
It analyses Italy's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Italia perussopimuksen alijäämä- ja velkakriteeriä.
The planned excess is considered exceptional but not temporary for the purposes of the Treaty and the Stability and Growth Pact'. 
Ennakoitua ylittymistä pidetään perussopimusta ja vakaus- ja kasvusopimusta sovellettaessa poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena.
Based on the 2020 Stability Programme, Italy's general government deficit is expected to reach 10.4% of GDP in 2020, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Italian julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2020 kasvavan 10,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
Finally, despite the lingering uncertainty about the medium-term fiscal outlook, the Stability Programme indicates the main traits of a longer-term strategy to reduce public debt, after the historic high of 155.7% of GDP projected for 2020. 
Julkisen talouden keskipitkän aikavälin näkymiin liittyvästä jatkuvasta epävarmuudesta huolimatta vakausohjelmassa esitetään julkisen velan vähentämiseen tähtäävän pidemmän aikavälin strategian tärkeimmät osatekijät.
Public investment is estimated to have slightly increased from around 2.1% of GDP in 2018 to around 2.3% in 2019, which is higher than the general government deficit recorded in 2019. 
Julkisten investointien arvioidaan kasvaneen vuosien 2018 ja 2019 välisenä aikana hieman, noin 2,1 prosentista noin 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Specifically, the debt-increasing "snowball effect" (1.8% of GDP in 2019, due to interest expenditure of around 3.4% of GDP and nominal GDP growth at 1.2%) was offset by the headline primary surplus (1.7% of GDP) and the very marginal debt-reducing impact of the stock-flow adjustment. 
Nimellinen perusylijäämä (1,7 % suhteessa BKT:hen) ja velkakannan korjauserän hyvin marginaalinen velkaa supistava vaikutus kumosivat velkaa lisäävän lumipallovaikutuksen (1,8 % suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun korkomenot olivat noin 3,4 % suhteessa BKT:hen ja nimellinen BKT kasvoi 1,2 %).
Interest rates assumptions are set in line with financial market expectations. 
Korko-oletukset vastaavat rahoitusmarkkinoiden odotuksia.
Inflation is assumed to converge gradually to 2%. 
Inflaation odotetaan lähentyvän asteittain 2:ta prosenttia.
The latter prevented the adoption of some planned revenue-increasing measures. 
Viimeksi mainittu esti joidenkin suunniteltujen tuloja lisäävien toimenpiteiden hyväksymisen.
In order to ensure continuous and effective progress towards compliance during the transition period, Spain should respect simultaneously the following two conditions: 
Jotta siirtymäkauden aikana voidaan varmistaa jatkuva ja tuloksellinen edistyminen kohti vaatimusten noudattamista, Espanjan olisi samanaikaisesti noudatettava kahta seuraavaa ehtoa:
The transition period started in 2019 and will end in 2021. 
Siirtymäkausi alkoi vuonna 2019 ja päättyy vuonna 2021.
On substance, however, this does not point to fundamental differences in the overall assessment of the impact of the crisis on government expenditure. 
Asiasisällön osalta tämä ei kuitenkaan viittaa perustavanlaatuisiin eroihin kokonaisarvioinnissa, joka koskee kriisin vaikutusta julkisiin menoihin.
In particular, compensation of employees and social transfers, including pensions, contributed to the rapid expansion of expenditure. 
Erityisesti palkansaajakorvaukset ja sosiaaliset tulonsiirrot, eläkkeet mukaan luettuina, edistivät menojen nopeaa kasvua.
Finally, it also puts forward the argument that exceptionally low inflation has slowed down the pace of debt reduction. 
Lopuksi siinä esitetään myös väite, jonka mukaan poikkeuksellisen alhainen inflaatio on hidastanut velan vähentämistä.
On 11 May 2020, the Spanish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
Espanjan viranomaiset toimittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
Beyond 2021, a gradual adjustment of fiscal policy is assumed, consistent with the EU economic and fiscal coordination and surveillance frameworks. 
Vuoden 2021 jälkeen finanssipolitiikkaa on tarkoitus sopeuttaa asteittain EU:n talous- ja finanssipolitiikan koordinointi- ja valvontakehysten mukaisesti.
While output should rebound strongly once restrictions are lifted, the recovery is expected to be uneven across sectors, and the lost output is not expected to be fully recovered within the forecast horizon. 
Vaikka tuotannon pitäisi elpyä voimakkaasti rajoitusten poistamisen jälkeen, elpymisen odotetaan olevan epätasaista eri aloilla, eikä menetettyä tuotantoa saada odotusten mukaan kokonaan takaisin ennustejaksolla.
It also makes reference to methodological issues related to the measurement of fiscal targets and fiscal effort. 
Siinä viitataan myös menetelmäkysymyksiin, jotka liittyvät julkisen talouden tavoitteiden ja julkisen talouden toimien mittaamiseen.
Real GDP growth is projected according to the so-called EPC/OGWG T+10 methodology. 
Reaalisen BKT:n kasvuennusteet laaditaan talouspoliittisen komitean tuotantokuilutyöryhmän (OGWG) ns. T+10-menetelmän mukaisesti.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Spain's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan noudattaako Espanja perussopimuksessa määrättyjä alijäämä- ja velkakriteerejä.
There was also only limited progress in reducing early school leaving and improving educational outcomes, in increasing cooperation between education and businesses, in fostering innovation, and in upgrading rail freight infrastructure and energy interconnections, as well as in implementing the Law of Market Unity. 
Myös koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisessä ja koulutustulosten parantamisessa, koulutuksen ja yritysten välisen yhteistyön lisäämisessä, innovoinnin edistämisessä, rautateiden tavaraliikenteen infrastruktuurin ja energiaverkkojen yhteenliittämisen parantamisessa sekä markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanossa edistyttiin vain vähän.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile). 
Kaiken kaikkiaan velkakestävyysarviointi osoittaa, että huolimatta riskeistä velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös merkittävät lieventävät tekijät (kuten velkaprofiili).
The Stability Programme provides information on substantial measures taken to contain the pandemic and support the economy and reports a total of around 3% of GDP in support measures in response to the crisis. 
Vakausohjelmassa annetaan tietoja merkittävistä toimenpiteistä, joita on toteutettu pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi, ja sen mukaan kriisin johdosta toteutettujen tukitoimenpiteiden kokonaismäärä on noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(3) The baseline is based on the Commission spring 2020 forecast. 
(3) Perusskenaario perustuu komission kevään 2020 talousennusteeseen.
Additional factors not mentioned above are the difficulties in 2019 to form a government with full powers, which resulted in two general elections being held, and the failure to have the 2019 budget bill adopted by parliament. 
Muita, edellä mainitsemattomia tekijöitä ovat vaikeudet muodostaa vuonna 2019 täysivaltainen hallitus, mikä johti kaksiin parlamenttivaaleihin, ja se, että parlamentti ei hyväksynyt vuoden 2019 talousarvioesitystä.
(2) Council Recommendation of 13 July 2018 on the 2018 National Reform Programme of Spain and delivering a Council opinion on the 2018 Stability Programme of Spain, OJ C 320, 10.9.2018 p 33 
(2) Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Espanjan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 320, 10.9.2018, s. 33).
In particular, (real) actual GDP growth is driven by its potential growth and affected by any additional fiscal adjustment considered (through the fiscal multiplier). 
Toteutunut (reaalisen) BKT:n kasvu perustuu sen potentiaaliseen kasvuun, ja siihen vaikuttavat kaikki harkitut julkisen talouden lisäsopeutustoimet (finanssipolitiikan kertoimen kautta).
Moreover, the letter mentions some unforeseen events having an impact in 2019, which the authorities claim to be of a one-off nature; the need to balance the need to reduce government debt against the need to reduce unemployment and other social imbalances; and the progress Spain has continued to make in the correction of macroeconomic imbalances. 
Lisäksi kirjeessä mainitaan joitakin ennakoimattomia tapahtumia, joilla oli vaikutusta vuonna 2019 ja jotka viranomaisten mukaan ovat kertaluonteisia, tarve tasapainottaa julkisen velan vähentämistarve työttömyyden ja muun sosiaalisen epätasapainon vähentämistarpeen kanssa ja Espanjan jatkuva edistyminen makrotalouden epätasapainojen korjaamisessa.
Concretely, Spain made some progress in modernising and increasing the capacity of employment and social services, whereas limited progress was achieved in improving the fiscal and public procurement frameworks, in reducing the use of temporary contracts, and in improving family support and coverage gaps in unemployment and social benefits. 
Käytännössä Espanja edistyi jonkin verran työllisyys- ja sosiaalipalvelujen nykyaikaistamisessa ja niiden kapasiteetin lisäämisessä, kun taas julkisen talouden ja julkisten hankintojen puitteiden parantamisessa, määräaikaisten työsopimusten käytön vähentämisessä sekä perheille tarkoitetun tuen parantamisessa ja työttömyys- ja sosiaalietuuksien kattavuudessa olevien puutteiden korjaamisessa edistyttiin vain vähän.
In its 2020 Country Report 1 , the Commission assessed that Spain has made limited progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations. 
Vuoden 2020 maaraportissa 1 komissio arvioi, että Espanja oli edistynyt vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa vain vähän.
The letter also refers to recent debt developments and argues that the gap to the debt-reduction benchmark would be small as compared to deviations recorded in the past by other Member States, thereby raising the issue of fairness and equal treatment. 
Kirjeessä viitataan myös viimeaikaiseen velkakehitykseen ja todetaan, että ero velan supistamista koskevaan vertailuarvoon on pieni verrattuna muiden jäsenvaltioiden aiemmin kirjaamiin poikkeamiin, mikä nostaa esiin kysymyksen oikeudenmukaisuudesta ja yhdenvertaisesta kohtelusta.
Following the abrogation of the excessive deficit procedure in June 2019, Spain is subject to a three-year transition period to ensure sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark. 
Liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin kesäkuussa 2019, ja sen jälkeen Espanjaan sovelletaan kolmivuotista siirtymäkautta, jotta varmistetaan riittävä edistyminen kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista.
It takes into account all relevant factors and gives due consideration to the major economic shock linked to the COVID-19 pandemic. 
Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.
There is an exceptionally high level of uncertainty about the evolution of the pandemic and the pace of relaxation of the restrictions to economic activity and the short-term response of private agents to it. 
Pandemian kehittymiseen ja taloudelliseen toimintaan kohdistuvien rajoitusten lieventämistahtiin sekä yksityisten toimijoiden lyhyen aikavälin reaktioihin liittyy poikkeuksellisen suurta epävarmuutta.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, leads to the conclusion that the debt criterion as defined by in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with. 
Kun tarkastellaan, onko velkakriteeriä noudatettu vuonna 2019, huomioon otetut merkitykselliset tekijät, erityisesti i) havaitut makrotalouden olosuhteet, ii) kasvua tukevien rakenneuudistusten toteuttaminen viime vuosina ja iii) merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta, johtavat päätelmään, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä velkakriteeriä ei ole noudatettu.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion, given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it, (ii) the implementation of structural reforms, and (iii) the prevailing economic conditions. 
Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen, ii) rakenneuudistusten toteuttaminen ja iii) vallitseva taloustilanne.
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt- ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (slightly declining) trajectory over the medium term. 
Vaikka julkisen talouden velka-asema on heikentynyt covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan olevan kestävällä (hieman laskevalla) kehitysuralla 3 keskipitkällä aikavälillä.
The projected sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Spain's compliance with the deficit criterion in 2020. 
Ennakoitu BKT:n jyrkkä lasku on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Espanja alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
Spain did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019. 
Espanja ei edistynyt riittävästi velan supistamista koskevan vertailuarvon saavuttamisessa vuonna 2019.
While the Spanish economy was on a moderating growth path before the outbreak of the COVID‑19 pandemic, it still enjoyed above-potential and above euro area average growth of 2.0% in 2019. 
Vaikka Espanjan talous oli hidastuvalla kasvu-uralla ennen covid-19-pandemian puhkeamista, talouskasvu (2,0 %) ylitti vuonna 2019 edelleen potentiaalin ja euroalueen keskiarvon.
The Commission 2020 winter forecast projected it to remain robust at 1.6% in 2020. 
Komission talven 2020 talousennusteen mukaan kasvu säilyy vahvana 1,6 prosentissa vuonna 2020.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark, with a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objecitve of 1.6% of GDP in 2019, thus pointing to a significant devation. 
Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella menojen kasvu ylitti vertailuarvon, ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poikettiin 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan.