natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most of the measures consist of subsidies for the most affected sectors of the economy, helping SMEs and the self-employed get through the lockdown period. 
Useimmat toimenpiteet ovat tukia talouden aloille, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, ja niillä autetaan pk-yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia selviytymään sulkutoimien ajasta.
Spending on healthcare and medical supplies, public order and border protection is also covered. 
Tukitoimenpiteiden menoihin kuuluu myös terveydenhuollon tarvikkeisiin, yleiseen järjestykseen ja rajaturvallisuuteen liittyviä menoja.
The debt sustainability assessment indicates that notwithstanding some risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which also takes account of important mitigating factors (including the debt profile). 
Velkakestävyysarviointi osoittaa, että huolimatta joistakin riskeistä velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös merkittävät lieventävät tekijät (kuten velkaprofiili).
Finally, the government affirms that it will outline an economic policy package in the budget sesssion in autumn 2020. 
Lopuksi hallitus vahvistaa linjaavansa talouspolitiikan kokonaisuudesta budjettiriihessä syksyllä 2020.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Finland's compliance with the deficit criterion of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Suomi perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä.
The excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn. 
Perussopimuksessa määrätyn viitearvon ylittyminen vuonna 2020 on poikkeuksellinen, koska se johtuu talouden vakavasta taantumasta.
It will also prepare a fully-fledged Stability Programme, including multi-annual targets for general government finances. 
Hallitus tulee laatimaan myös vakiomuotoisen vakausohjelman, jossa asetetaan julkisen talouden monivuotiset tavoitteet.
Downside risks to the forecast scenarios mostly relate to the length and severity of the pandemic-induced domestic and foreign demand shock. 
Ennusteskenaarioiden heikkenemisriskit liittyvät pääasiassa siihen, kuinka pitkään ja vakavasti pandemia häiritsee kotimaista ja ulkomaista kysyntää.
The sharp drop of GDP in 2020 is a mitigating factor in the assessment of Finland's compliance with the deficit criterion in 2020. 
BKT:n jyrkkä lasku vuonna 2020 on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Suomi alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
They weigh particularly on the 2020 budget that frontloaded expenditure related to implementation of the 2019-2023 government programme. 
Ne rasittavat erityisesti vuoden 2020 talousarviota, johon on otettu etupainotteisesti vuosien 2019-2023 hallitusohjelman toteuttamiseen liittyviä menoja.
The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio in 2019 was below the Treaty reference value of 60% of GDP. 
Velkakriteeriä voidaan katsoa noudatetun, koska velkasuhde oli vuonna 2019 alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Finland, % of GDP 
Kuvio 1: Julkinen velka suhteessa BKT:hen, Suomi, % suhteessa BKT:hen
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term . 
Vaikka velka-asema heikkenee covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla keskipitkällä aikavälillä 3 .
Although an economic recovery is expected in 2021, government revenues are expected to remain below their pre-crisis forecasts, based on a no-policy-change assumption. 
Vaikka talouden odotetaan elpyvän vuonna 2021, julkisen talouden tulojen odotetaan pysyvän kriisiä edeltäneitä ennusteita pienempinä olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana.
The fiscal projections are surrounded by a high degree of uncertainty stemming from the macroeconomic developments, the amount of guarantees called, the budgetary costs of the relief measuress adopted to mitigate the COVID-19 pandemic and the need to adopt additional measures. 
Julkisen talouden kehitysarvioihin liittyy suurta epävarmuutta, joka johtuu makrotalouden kehityksestä, maksettavaksi lankeavien takausten määrästä, covid-19-pandemian lieventämiseksi toteutettujen tukitoimien kustannuksista julkiselle taloudelle ja tarpeesta ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä.
The economic slowdown and the measures taken by the government to contain the spread of the COVID-19 virus are set to take a heavy toll on public finances. 
Talouden taantuma ja hallituksen toteuttamat toimenpiteet covid-19-taudin leviämisen hillitsemiseksi heikentävät huomattavasti julkista taloutta.
The pandemic relief measures adopted by mid-April 2020 have a fiscal cost amounting to 1.7% of GDP in 2020. 
Huhtikuun 2020 puoliväliin mennessä hyväksyttyjen pandemiaan liittyvien tukitoimenpiteiden kustannukset julkiselle taloudelle ovat määrältään 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
On 13 July 2018, Finland was recommended to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 2.9% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of -0.2% of GDP. 
Suomi sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 2,9 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi -0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
However, the Commission recognises the exceptional nature of the circumstances leading to the assessment of compliance with the deficit criterion in 2020. 
Komissio myöntää kuitenkin, että olosuhteet, jotka ovat johtaneet alijäämäkriteerin noudattamisen arviointiin vuonna 2020, ovat poikkeukselliset.
The labour market, already stagnant prior to the crisis, is set to be strongly affected. 
Vaikutukset kohdistuvat voimakkaasti työmarkkinoihin, jotka olivat pysähdyksissä jo ennen kriisiä.
In addition, the impact of automatic stabilisers ranging from 3% to 4% of GDP, i.e. lower tax revenues and higher expenditure on social security, will further weigh on public finances. 
Tämän lisäksi julkista taloutta rasittaa myös automaattisten vakauttajien vaikutus (3-4 % suhteessa BKT:hen) eli verotulojen pieneneminen ja sosiaaliturvamenojen kasvu.
The macroeconomic forecast underlying the Stability Programme assumes that Finland's gross domestic product will contract by 5.5% in 2020 and grow by 1.3% in 2021, driven by the same combination of factors. 
Vakausohjelman perustana olevan makrotalouden ennusteen mukaan Suomen bruttokansantuote supistuu 5,5 prosenttia vuonna 2020 ja kasvaa 1,3 prosenttia vuonna 2021 samojen tekijöiden yhteisvaikutuksesta.
The excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021. 
Perussopimuksen viitearvon ylittyminen ei ole komission kevään 2020 talousennusteen perusteella väliaikaista, sillä alijäämän ennustetaan pysyvän yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2021.
2 Based on outturn data and the Commission forecast the growth of primary government expenditure led to some deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019. 
2 Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella julkisten perusmenojen kasvu johti vuonna 2019 jonkinasteiseen poikkeamiseen suositetulta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta.
Data notified by the Finnish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Finland reached 1.1% of GDP in 2019, while general governent gross debt stood at 59.4% of GDP. 
Suomen viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Suomen julkisen talouden alijäämä oli 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 59,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
There is an exceptionally high level of uncertainty about the evolution of the pandemic and the timeline of de-confinement measures, and their impact on economic activity.. 
Pandemian kehittymisestä ja rajoitusten purkutoimenpiteiden aikataulusta sekä niiden vaikutuksesta talouden toimeliaisuuteen vallitsee poikkeuksellisen suuri epävarmuus.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 59.4% of GDP in 2019 to 69.6% by 2021. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen kasvaa vuosien 2019 ja 2021 välillä 59,4 prosentista 69,6 prosenttiin.
Overall, the impact of the crisis is currently projected to worsen the general government balance to -7.2% of GDP in 2020. 
Kaiken kaikkiaan kriisin vaikutuksen ennustetaan tällä hetkellä heikentävän julkisen talouden rahoitusasemaa -7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
Consequently, the general government balance projected for 2021 is -3.4% of GDP, according to the Commission forecast. 
Näin ollen vuonna 2021 julkisen talouden rahoitusasema on komission ennusteen mukaan -3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - the relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Finland. 
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on kuitenkin todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, merkityksellisiä tekijöitä ei voida Suomen osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
In the current situation, a key additional factor to take into consideration regarding 2020 is the recent activation of the general escape clause in the light is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook. 
Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi covid-19-pandemian taloudellisen vaikutuksen vuoksi.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic on Finland's economy, the Commission spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.3%. 
Komission kevään talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus Suomen talouteen ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 6,3 prosenttia vuonna 2020.
Therefore, the overall assessment indicates some deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019. 
Näin ollen kokonaisarviointi viittaa siihen, että suositetulta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan vuonna 2019 jonkin verran.
The excess is considered to be exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact. 
Ylittymistä pidetään perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltynä poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena ylittymisenä.
According to the 2020 Stability Programme, Finland plans a deficit of 7.2% of GDP in 2020, while debt is planned at 69.1% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Suomi ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 69,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Those factors are further clarified in Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97, which also provides that "any other factors which, in the opinion of the Member State concerned, are relevant in order to comprehensively assess compliance with the deficit and debt criteria and which the Member State has put forward to the Council and to the Commission" need to be given due consideration.As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards the deficit criterion, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Finland. 
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin osalta on kuitenkin todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Suomen osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
Based on the 2020 Stability Programme, Finland's general government deficit in 2020 is planned to reach 7.2% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Suomen julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
Economic growth is severely affected as a result of the COVID-19 pandemic and the measures taken to contain it. Real GDP is forecast to contract sharply by about 6.3% in 2020, before rebounding to 3.7% in 2021. 
Reaalisen BKT:n ennustetaan supistuvan vuonna 2020 jyrkästi, noin 6,3 prosenttia, ja kasvavan 3,7 prosenttia vuonna 2021.
Both private consumption and investment are projected to shrink this year. 
Sekä yksityisen kulutuksen että investointien ennustetaan vähenevän tänä vuonna.
The pandemic is expected to affect many sectors of the economy. 
Pandemian odotetaan vaikuttavan useisiin talouden aloihin.
Operations of multinational companies operating in Ireland remain difficult to predict and can affect GDP figures in either direction. 
Irlannissa toimivien monikansallisten yritysten toimintaa on edelleen vaikea ennustaa, ja se voi vaikuttaa BKT-lukuihin kumpaan tahansa suuntaan.
Moreover, Ireland is particularly affected by the future relationship between the European Union and the United Kingdom. 
Lisäksi Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tuleva suhde vaikuttaa Irlantiin erityisen paljon.
On 18 May 2020, the Irish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
Irlannin viranomaiset toimittivat 18. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
Additional factors not yet mentioned above relate to Ireland's effort to strengthen its public finances in the preceding years, by running headline budget surpluses and establishing the Rainy Day Fund. 
Muut tekijät, joita ei ole vielä mainittu edellä, liittyvät Irlannin pyrkimyksiin vahvistaa julkista talouttaan aiempina vuosina kasvattamalla julkisen talouden ylijäämiä ja perustamalla Rainy Day Fund- rahasto.
In contrast, net exports are expected to be positive partly driven by some export resilience due to the large share of pharmaceuticals and medical products in Irish exports. 
Sen sijaan nettoviennin oletetaan olevan positiivinen, koska sillä on jonkin verran kriisinsietokykyä, joka johtuu lääkkeiden ja lääkinnällisten tuotteiden suuresta osuudesta Irlannin viennissä.
Risks to the medium-term fiscal outlook are significant. 
Julkisen talouden keskipitkän aikavälin näkymiin kohdistuu merkittäviä riskejä.
Ireland's real GDP grew by 5.5% in 2019 and entered 2020 on a strong footing, with both domestic demand and net exports performing well. 
Irlannin reaalinen BKT kasvoi 5,5 prosenttia vuonna 2019, vuosi 2020 alkoi vahvasti ja sekä kotimainen kysyntä että nettovienti vetivät hyvin.
The uncertainty is compounded by factors specific to Ireland, such as changes in the international taxation environment. 
Epävarmuutta pahentavat erityisesti juuri Irlantia koskevat tekijät, kuten kansainvälisen verotusympäristön muutokset.
They relate to uncertainty as regards the ultimate size of the fiscal expansion to counter the crisis and possible changes in the international taxation environment. 
Ne liittyvät epävarmuuteen kriisin torjumiseen tarvittavien finanssipoliittisen elvytystoimien lopullisesta laajuudesta ja kansainvälisen verotusympäristön mahdollisista muutoksista.
This a mitigating factor in the assessment of Ireland's compliance with the deficit criterion in 2020 
Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Irlanti alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Ireland's compliance with the deficit criterion of the Treaty. 
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Irlanti perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä.
Overall, the debt sustainability assessment indicates that the debt position remains sustainable over the medium‑term, which also takes account of important mitigating factors linked to the debt profile. 
Kaiken kaikkiaan velkakestävyysarviointi osoittaa, että velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös velkaprofiiliin liittyvät merkittävät lieventävät tekijät.
This is due to the operations of automatic stabilisers and discretionary fiscal measures taken by the government in response to the pandemic - with an impact on the deficit of around 2.0% of GDP. 
Tämä johtuu automaattisten vakauttajien toiminnasta ja hallituksen pandemian johdosta toteuttamista päätösperäisistä finanssipoliittisista toimenpiteistä, joiden vaikutus alijäämään on noin 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary. 
Ennakoitua ylitystä pidetään poikkeuksellisena perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla mutta ylityksen katsotaan tällä hetkellä olevan luonteeltaan väliaikainen.
Based on the outturn data and the Commission 2020 spring forecast, Ireland was compliant with its medium-term budgetary objective in 2019. 
Toteutumatietojen ja komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Irlanti noudatti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2019.
The uncertainty surrounding Ireland's macroeconomic outlook is particularly elevated, with risks relating to the unknown length of the pandemic and the lockdown measures in Ireland and its main trading partners, as well as the behavioural changes it will induce. 
Riskejä lisäävät epätietoisuus pandemian ja sulkutoimenpiteiden kestosta Irlannissa ja sen tärkeimmissä kauppakumppanimaissa sekä siitä aiheutuvat käyttäytymismuutokset.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio is planned to exceed the 60% reference value in 2020 and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Ireland. 
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkisen velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan ylittävän 60 prosentin viitearvon vuonna 2020 eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Irlannin osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term. 
Vaikka julkisen talouden velka-asema on heikentynyt covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla 2 .
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary based on the Commission 2020 spring forecast. 
Perussopimuksen viitearvon ennakoitu ylittyminen olisi komission kevään 2020 talousennusteen perusteella väliaikaista.
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, Ireland, % of GDP 
Julkinen velka suhteessa BKT:hen, Irlanti, % suhteessa BKT:hen
Data notified by the Irish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Ireland reached 0.4% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 58.8% of GDP. 
Irlannin viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Irlannin julkisen talouden rahoitusasema oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 58,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Ireland has adopted a range of measures to provide support and relief to households and sectors particularly impacted, amounting to around 2.3% of GDP. 
Irlanti on toteuttanut useita toimenpiteitä, joilla se tarjoaa tukea ja apua kriisin vaikutuksista erityisesti kärsineille kotitalouksille ja sektoreille.
According to the Commission 2020 spring forecast, Ireland's economy is projected to contract by around 8% in 2020. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Irlannin talouden odotetaan supistuvan noin 8 prosenttia vuonna 2020.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 58.8% of GDP in 2019 to 66.4% in 2020. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka kasvaa vuosien 2019 ja 2020 välillä 58,8 prosentista 66,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 7.9%. 
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 7,9 prosenttia vuonna 2020.
According to the Commission 2020 spring forecast, a general government deficit of 5.6% of GDP is projected in 2020. 
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
According to the 2020 Stability Programme, Ireland plans a deficit of 7.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 69.1% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Irlanti ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 69,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Based on the 2020 Stability Programme, Ireland's general government deficit in 2020 is planned to reach 7.4% of GDP, well above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Irlannin julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 7,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää selvästi perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
The medium-term fiscal strategy of the government has not yet officially been updated. 
Hallituksen julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa ei ole vielä virallisesti päivitetty.