natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland will pursue its value-based foreign policy by encouraging the broadest possible dialogue across political, cultural and religious divides. 
Suomi toteuttaa arvopohjaista ulkopolitiikkaansa pyrkimällä tukemaan mahdollisimman laajaa vuoropuhelua yli poliittisten, kulttuuristen ja uskonnollisten rajojen.
Finland will pursue the creation of the preconditions for new markets in an anticipatory and active manner. 
Suomi toimii ennakoivasti ja aktiivisesti toimintaedellytysten luomiseksi uusille markkinoille.
Finland will reform and develop the Nordic model, based on equality, equal opportunities and an inclusive welfare state, and work alongside the other Nordic countries to promote this model at EU level. 
Suomi uudistaa ja kehittää pohjoismaista mallia tasa-arvosta, yhtäläisistä mahdollisuuksista ja kaikki huomioon ottavasta hyvinvointivaltiosta sekä edistää mallia yhdessä muiden Pohjoismaiden kanssa EU:n tasolla.
Finland will require more comprehensive assessment of debt tolerance at the stage when EFSF arrangements are being determined. 
Suomi tulee edellyttämään jo ERVV-järjestelyissä nykyistä kattavampaa velkakestävyyden arviointia.
Finland will see to it that there are no national legislative impediments to the implementation of the solidarity clause in Finnish territory or for Finland’s action, should another Member State become the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster and ask for assistance. 
Suomi huolehtii siitä, että kansallisessa lainsäädännössä ei ole esteitä yhteisvastuulau- sekkeen toimeenpanolle Suomen alueella tai Suomen toiminnalle, jos toinen jäsenvaltio joutuu terrori-iskun, luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden kohteeksi ja pyytää tätä varten apua.
Finland will seek to actively influence the formulation of the EU’s material efficiency policy. 
Vaikutetaan aktiivisesti EU:n materiaalitehokkuuspolitiikan muotoiluun.
Finland will seek to move forward in the matter together with Sweden. 
Asiassa on tarkoitus edetä yhdessä Ruotsin kanssa.
Finland will strengthen Arctic cooperation and its continuity during its presidency, also at the highest political level. 
Suomi vahvistaa arktista yhteistyötä ja sen jatkuvuutta puheenjohtajuuskautensa aikana, myös korkeimmalla poliittisella tasolla.‌‌
Finland will strengthen its close and wide-ranging bilateral relations with the Russian Federation. 
Suomi vahvistaa tiiviitä, laaja-alaisia ja monentasoisia kahdenvälisiä suhteita Venäjän kanssa.
Finland will strengthen its country brand and promote its arctic expertise. 
Suomen maakuvaa vahvistetaan ja arktista osaamista tehdään tunnetuksi.
Finland will strive to ensure sufficient support for cooperation in all its border areas. 
Suomi pyrkii varmistamaan riittävän tuen kaikkien raja-alueidensa yhteistyöhön.
Finland will strive to expedite the implementation of an international financial market tax aimed at combating speculation activities in a geographically comprehensive manner. 
Suomi kiirehtii keinotteluluonteiseen toimintaan puuttuvan kansainvälisen rahoitusmarkkinaveron käyttöönottoa mahdollisimman kattavasti maantieteellisesti.
Finland will strive towards common solutions but have a bolder impact on the content of decisions, with the aim of promoting the fulfilment of the EU’s vision. 
Suomi pyrkii yhteisten ratkaisujen löytämiseen, mutta vaikuttaa rohkeammin päätösten sisältöön ja pyrkii kehittämään unionia visionsa mukaiseen suuntaan.
Finland will support the EU fisheries policy, securing endangered fish species and sustainable fish stocks, taking due notice of the operating preconditions of commercial fishing. 
Suomi tukee EU:n kalastuspolitiikkaa, jolla turvataan uhanalaiset kalalajit ja kestävät kalakannat ammattikalastuksen toimintaedellytykset huomioiden.
Finland will support the EU’s common emission reduction targets as part of a comprehensive international climate treaty. 
Suomi tukee EU:n yhteisiä päästövähennystavoitteita osana kattavaa kansainvälistä ilmastosopimusta.
Finland will take a leading role in the effort to stamp out international tax evasion. 
Suomi toimii eturintamassa kansainvälisen veronkierron lopettamisessa.
Finland will take a new, tougher stance on the management of the economic crises in euro area countries. 
Suomen linja euromaiden talouskriisien hoitamisessa muuttuu ja tiukentuu.
Finland will take active steps to promote the elimination of obstacles to trade and increase interest in investments. 
Suomi toimii aktiivisesti kaupan esteiden poistamiseksi ja investointihalukkuuden vahvistamiseksi.
Finland will take proactive steps in the export of environmental expertise and technology, and actively seek new markets and create opportunities for operation in new market areas. 
Ympäristöosaamisen ja -teknologian viennissä Suomi toimii ennakoivasti ja aktiivisesti uusien markkinoiden löytämisessä ja toimintaedellytysten luomisessa uusille markkinoille.
Finland will turn into an exploiter of innovations developed by others, and the benefits of the platform economy, for example, will drain away from the country, even if the new practices increase operational efficiency. 
Suomesta kehittyy muiden kehittämien innovaatioiden hyödyntäjä ja mm. alustatalouden hyödyt valuvat maan rajojen ulkopuolelle, vaikka toiminnallista tehokkuutta uusilla toimintamalleilla saadaankin.
Finland will use three key themes to differentiate itself: cleanliness (incl. cleantech competence, quality of living, the Arctic, nature), design (incl. everyday design, industrial design, services) and education and competence (incl. start-up companies). 
Suomi pyrkii erottautumaan kolmen kärkiteeman kautta: puhtaus (ml. cleantech-osaaminen, elämisen laatu, arktisuus, luonto), design (ml. arjen design, teollinen muotoilu, palvelut) sekä koulutus ja osaaminen (ml. star- tup-yritykset).
Finland will work towards increased stability, transparency and accountability on the international financial markets. 
Suomi toimii kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden vakauden, läpinäkyvyyden ja vastuullisuuden lisäämiseksi.
Finland will work towards strengthening the social dimension of the European Union and the legitimacy of the Union itself. 
Suomi toimii Euroopan unionin sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi ja unionin legitimi- teetin kehittämiseksi.
Finland works actively to make the Baltic Sea Region a global leader in the bioeconomy and the circular economy and a well-connected, innovative, competitive, at the cutting edge of utilising new technologies and producing model solutions for safe and clean shipping, the maritime industry, and sustainable use of the marine environment. 
Suomi toimii aktiivisesti, jotta Itämeren alue on maailmanlaajuisesti edelläkävijä bio- ja kiertotaloudessa; verkottunut, innovatiivinen, kilpailukykyinen, uuden teknologian hyödyntämisen kärjessä sekä malliratkaisujen tuottaja turvalliseen ja puhtaaseen merenkulkuun, meriteollisuuteen ja merellisen ympäristön kestävään käyttöön.
Finland works actively to make the Baltic Sea Region a global leader in the bioeconomy and the circular economy, at the cutting edge of utilising new technologies and producing model solutions for safe and clean shipping and the maritime industry. 
Suomi toimii aktiivisesti, jotta Itämeren alue on maailmanlaajuinen edelläkävijä bio- ja kiertotaloudessa, uuden teknologian hyödyntämisessä sekä innovatiivisten malliratkaisujen tuottamisessa turvalliseen ja puhtaaseen merenkulkuun ja meriteollisuuteen.
Finland works for the further development of cooperation between the EU and NATO, while taking into account the significance of NATO as a central forum for European security policy. 
Suomi toimii EU:n ja Naton yhteistyön kehittämiseksi ja ottaa huomioon Naton merkityksen eurooppalaisen turvallisuuspolitiikan keskeisenä foorumina.
Finland works for the incorporation of the objectives of the ‘Women, Peace and Security’ resolutions into the mandates and operational documents of missions. 
Suomi toimii sen puolesta, että ”Naiset, rauha ja turvallisuus”-päätöslauselmien mukaiset tavoitteet kirjataan operaatioiden mandaatteihin ja ohjaus- asiakirjoihin.
“Finland would have the opportunity to deploy new technologies in curbing climate change, but seems to lack the courage to invest in them.” 
“Suomella olisi mahdollisuus hyödyntää uusia teknologioita ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, mutta tuntuu, ettei niihin uskalleta sijoittaa.”
Finland would welcome increased interaction at the level of citizens and good everyday neighbourly relations. 
Kansalaistason vuorovaikutuksen lisääntyminen ja naapuruussuhteen arkipäiväistyminen olisivat toivottavia kehityskulkuja.
Finland’s actions for ecosystems and biodiversity are successful and produce significant added value. 
Suomen toimet ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden hyväksi menestyvät ja tuottavat merkittävää lisäarvoa.
Finland’s active stance in this matter won it the reputation of carrying an Arctic banner in the EU. 
Suomen aktiivisuus toi sille arktisen lipunkantajan maineen EU:ssa.
Finland’s adaptation policy needs to focus on identifying and assessing both the opportunities and the risks associated with the change. 
Suomen sopeutumispolitiikassa on kiinnitettävä huomiota sekä muutoksen mahdollisuuksiin että riskien tunnistamiseen ja arvioimiseen.
Finland’s aim is to enhance the EU’s Arctic policy and have the EU Arctic Centre established in Rovaniemi. 
Suomen tavoitteena on vahvistaa EU:n arktista politiikkaa ja saada EU:n arktinen keskus Rova- niemelle.
Finland’s aim should be to achieve a leading position in the EU’s Arctic and northern policy. 
Suomen tavoitteena olisi saavuttaa johtoasema EU:n arktisessa ja pohjoisessa politiikassa.
Finland’s ambition is to be a leading expert in Arctic maritime industry and shipping – as it is, Finnish companies are already actively involved in projects to develop Arctic sea areas. 
Suomen tavoitteena on olla arktisen meriteollisuuden ja varustamotoiminnan johtava asiantuntijamaa, ja suomalaiset yritykset ovat vahvasti mukana arktisten merialueiden kehittämishankkeissa.
Finland's approach to the Arctic policy is outlined in the Government Programme. 
Suomen arktisen politiikan lähtökohdat linjataan hallitusohjelmassa
Finland’s Arctic expertise 
Suomen arktinen osaaminen
Finland's arctic expertise, sustainable tourism and infrastructural solutions 
Suomen arktinen osaaminen, kestävä matkailu ja infrastruktuurin ratkaisut
Finland's arctic expertise, sustainable tourism and infrastructure are the priorities that are particularly highlighted. 
Erityisesti korostetaan Suomen arktisen osaamisen, kestävän matkailun ja infrastruktuurin painopistealueita.
Finland's Arctic foreign and EU policy is based on cooperation in the EU, the Arctic Council, the Barents Euro-Arctic Council and the Northern Dimension. 
Suomen arktinen ulko- ja EU-politiikka rakentuu yhteistyölle EU:ssa, Arktisessa neuvostossa, Barentsin euroarktisessa neuvostossa ja Pohjoisessa ulottuvuudessa.
Finland’s Arctic objectives are promoted by making use of Finland’s presidency of the Barents Euro-Arctic Council during 2013–2015. 
Suomen arktisia tavoitteita edistetään hyödyntämällä Suomen puheenjohtajuuskautta Barentsin euroarktisessa neuvostossa 2013–2015.
Finland’s Arctic population 
Suomen arktinen väestö
Finland’s business operations in the Arctic 
Suomen arktinen liiketoiminta
Finland’s capacity to participate in international crisis management will be enhanced, and the basic preconditions for participation of Finnish rescue services in international relief operations will be secured by ensuring a sufficient number of personnel and other necessary resources through the Crisis Management Centre Finland. 
Suomen kykyä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan vahvistetaan ja perusedellytykset osallistua pelastustoimen kansainväliseen avustustoimintaan turvataan varmistamalla henkilöstö- ja muiden tarvittavien voimavarojen riittävyys Kriisinhallintakeskuksessa.
Finland’s challenges are the small number of growth-oriented companies, and a lack of long-term venture capital when transferring from product development to production and marketing. 
Haasteemme on kasvuhakuisten yritysten vähäisyys ja pitkäjänteisten riskirahoittajien puute siirryttäessä tuotekehityksestä tuotantoon ja markkinointiin.
Finland’s choices 
Suomen valinnat
Finland’s civilian crisis management participation continues to emphasise expertise of a high standard in police, rule of law, border management, human rights and gender equality issues. 
Suomen siviilikriisinhallinnan osallistumisessa korostuvat jatkossakin korkeatasoinen poliisi-, oikeusvaltio-, rajaturvallisuus- sekä ihmisoikeus- ja tasa-arvo- asiantuntemus.
Finland’s civilian crisis management research and development is internationally networked and advanced. 
Suomen siviilikriisinhallinnan tutkimus on kansallisesti ja kansainvälisesti verkottunutta ja korkeatasoista.
Finland’s competitive edge lies in environment-friendly solutions and the ability to carry on business operations with due regard to the limitations imposed by the natural environment. 
Ympäristöystävälliset ratkaisut ja liiketoiminta ympäristön asettamia reunaehtoja kunnioittaen ovat Suomen vahvuus.
Finland’s competitive edge — skills and a strong knowledge base — is built through teaching based on research. 
Suomen kilpailuetu – osaaminen ja vahva tietopohja – rakennetaan tutki-mukseen perustuvan opetuksen kautta.
Finland's competitiveness is built on high expertise, sustainable development and open-minded innovations based on experimentation and digitalisation. 
Suomen kilpailukyky rakentuu korkealle osaamiselle, kestävälle kehitykselle sekä ennakkoluulottomalle uudistamiselle kokeiluja ja digitalisaatiota hyödyntäen.
Finland’s Comprehensive Crisis Management Strategy and its implementation intensify Finland’s participation and increase effectiveness. 
Suomen kokonaisvaltaisella kriisinhallintastrategialla ja sen toimeenpanolla tehostetaan Suomen osallistumista ja lisätään toiminnan vaikuttavuutta.
2009 Finland’s Comprehensive Crisis Management Strategy is published. 
2009 Suomen kokonaisvaltainen kriisinhallintastrategia julkaistaan.
Finland’s Constitution Act from 1919 states that Finnish and Swedish are the national languages of the Republic. 
Suomen hallitusmuodossa vuodelta 1919 todetaan, että suomi ja ruotsi ovat tasavallan kansalliskielet.
Finland’s contribution to the NRF's pool of troops will be a jaeger unit of the Army in 2019 and a Katanpää-class mine countermeasure vessel and a coastal jaeger unit of the Navy in 2020. 
Suomi ilmoittaa Naton nopean toiminnan joukkojen täydentävään toimintaan vuodeksi 2019 maavoimien jääkäriyksikön sekä vuodelle 2020 Merivoimien Katanpää-luokan miinantorjunta-aluksen ja rannikkojääkäriyksikön.
Finland’s credible defence rests on the guidelines and resources presented by this Report. 
Suomen uskottava puolustus perustuu tässä selonteossa esitettyihin linjauksiin ja resursseihin.
Finland’s crisis management participation continues to emphasise expertise in police, rule of law, border management, human rights and gender equality issues. 
Suomen siviilikriisinhallinnan osallistumisessa korostuu jatkossakin korkeatasoinen poliisi-, oikeusvaltio-, rajaturvallisuus- sekä ihmisoikeus- ja tasa-ar- voasiantuntemus.
Finland’s cyber response capability is closely connected with international cooperation. 
Suomen kansallinen kyky vastata kyberuhkiin on vahvasti sidoksissa kansainväliseen yhteistyöhön.
Finland’s defence is being developed to satisfy the growing demands of the operating environment. 
Puolustusta kehitetään vastaamaan toimintaympäristön kasvaneita vaatimuksia.
Finland’s defence requires an entirety consisting of land, maritime and air defence and joint capabilities supporting them, all tailored to the operating environment, and the ability to receive international assistance. 
Suomen puolustaminen edellyttää toimintaympäristöön suhteutettua maa-, meri- ja ilmapuolustuksen sekä niitä tukevien yhteisten suorituskykyjen muodostamaa kokonaisuutta sekä kykyä ottaa vastaan kansainvälistä apua.
Finland’s defence underscores good situation awareness and command and control capability, joint effects and the ability to exploit the strengths of its own territory. 
Suomen puolustuksessa korostuvat hyvä toimintaympäristötietoisuus ja joh- tamiskyky, kyky aktiiviseen vaikuttamiseen sekä kyky hyödyntää oman alueen käytön vahvuuksia.
Finland’s development policy takes climate change into account: all actions are targeted at curbing climate change, and at adaptation and preparedness. 
Suomen kehityspolitiikassa otetaan huomioon ilmastonmuutos; kaikessa toiminnassa tähdätään ilmastonmuutoksen hillintään samoin kuin siihen sopeutumisen ja varautumisen tukemiseen.
Finland’s draw factors include its natural and man-made environments, safety and security, and clean environment. 
Suomen vetovoimatekijöitä ovat luonto, kulttuuriympäristö, turvallisuus ja puhdas ympäristö.
Finland’s economic growth depends on the development of the global economy. 
Suomen talouden kasvu riippuu maailmantalouden kehittymisestä.
Finland's economy shrank during virtually all of the previous parliamentary term, and unemployment reached new heights. 
Maamme talous supistui käytännössä koko edellisen vaalikauden ja työttömyys lisääntyi.
Finland's economy was then in a situation in which Kekkonen had to force through the formation of a national emergency government. 
Suomen talous oli silloin tilanteessa, jossa presidentti Kekkonen joutui runnomaan kokoon kansallisen hätätilan hallituksen.
Finland’s emissions reduction target for the transport sector will be taken into account in the development of transport policy. 
Liikennepolitiikassa otetaan huomioon Suomen päästövähennystavoite liikennesektorille.
Finland’s employment rate is rising and youth unemployment is decreasing. 
Suomen työllisyysaste on nousussa ja nuorisotyöttömyyden osuus on kääntymässä laskuun.
Finland’s energy cooperation with Russia is broad and must be interconnected with the development of the EU’s Energy Union. 
Suomen energiayhteistyö Venäjän kanssa on laajaa ja sen tulee nivoutua osaksi EU:n energiaunionin kehittämistä.
Finland’s essential motives in increasing its Arctic cooperation have been in broad outline economic. 
Suomen lähtökohtaiset motiivit arktisen yhteistyön kasvattamisessa ovat olleet pää- linjaltaan taloudellisia.
Finland's EU policy is based on activity, initiative and pragmatism. 
Suomen EU-politiikka perustuu aktiivisuuteen, aloitteellisuuteen ja käytännönläheisyyteen.
Finland’s EU policy is based on the guidelines staked out by the Cabinet Committee on EU Affairs. 
Suomen EU-politiikka perustuu EU-ministerivaliokunnan linjauksiin.
“Finland's experience shows that sustainable development and combating climate change go hand in hand. 
Suomen kokemus osoittaa, että kestävä kehitys ja ilmaston muutoksen torjunta kulkevat käsi kädessä.
Finland’s expertise in structural and materials engineering makes it possible to participate in these projects. 
Suomalainen rakenne- ja materiaaliosaaminen antaa mahdollisuuksia osallistua näihin hankkeisiin.
Finland’s extensive and in-depth Arctic expertise is a result of its highly advanced education system, where its position as an Arctic country is taken into account at all levels. 
Sen perusta on korkealaatuinen koulutusjärjestelmä, jonka kaikilla tasoilla otetaan opetuksessa huomioon Suomen asema arktisena maana.
Finland’s family policy fosters a safe living environment for children while also supporting parenthood. 
Per- hepolitiikalla lapsille luodaan turvallinen kasvuympäristö ja vanhemmuutta tuetaan.
Finland’s first National Policy on the Roma (ROMPO) was prepared for 2010– 2017. 
Suomen ensimmäinen romanipoliittinen ohjelma (ROMPO) on tehty vuosille 2010–2017.
Finland’s first nature conservation laws were passed in 1923, after which the National Board of Forestry was given the task of drawing up a list of prospective conservation areas. 
Ensimmäinen luonnonsuojelulaki laadittiin Suomessa 1923, jonka jälkeen Metsä- hallitukselle annettiin tehtäväksi ehdotuksen laatiminen luonnonsuojelualueiden perustamisesta.
Finland’s first steamship, the Ilmarinen, intended for traffic on Lake Saimaa, was launched in 1833, but steamers continued to account for less than 20% of the country’s merchant fleet up to the end of the century. 
Suomen ensimmäinen höyrylaiva Ilmarinen sei- lasi Saimaalla vuodesta 1833 alkaen, mutta höyrylaivojen osuus maan aluskannasta pysyi koko vuosisadan ajan alla 20 prosentissa.
Finland’s first Strategy for the Arctic Region announced in 2010 focused largely on external relations. 
Suomen ensimmäinen arktinen strategia vuonna 2010 oli toimeksiannon mukaisesti ulkosuh- depainotteinen.
Finland's foreign and EU policy in the Arctic region 
Suomen arktinen ulko- ja EU-politiikka
Finland's foreign and EU policy in the Arctic region also includes taking into account the interests of indigenous peoples and supporting international environmental cooperation concerning the Arctic region. 
Alkuperäiskansojen etujen huomioonottaminen sekä kansainvälisen arktista aluetta koskevan ympäristöyhteistyön tukeminen ovat myös osa Suomen arktista ulko- ja EU-politiikkaa.
Finland’s foreign and security policy goal-setting is a response to degrading cooperation-based security in Europe and the development towards a balance- of-power regime, the deteriorating security situation in the Baltic Sea region and Russia’s unpredictable internal and foreign policy development as well as the threats and possibilities included in global trends. 
Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittinen tavoitteenasettelu vastaa eurooppalaisen yhteistyöhön nojaavan turvallisuusjärjestelmän heikentymiseen ja kehitykseen kohti voimatasapainojärjestelmää, Itämeren alueen turvallisuustilanteen heikentymiseen ja Venäjän sisä- ja ulkopoliittisen kehityksen ennakoimatto- muuteen sekä globaalien kehityssuuntien uhkiin ja mahdollisuuksiin.
Finland’s foreign and security policy is predicated on the values and rights enshrined in the Constitution, and it promotes them. 
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikka nojaa perustuslakiin kirjattuihin arvoihin, oikeuksiin ja velvollisuuksiin ja edistää niitä.
Finland’s future success and wellbeing rely on a high employment rate, social coherence and equality in society. 
Suomen tulevaisuuden menestys ja hyvinvointi nojaavat yhteiskunnan korkeaan työllisyysasteeseen, sosiaaliseen eheyteen ja tasa-arvoisuuteen.
Finland’s general conscription system and the citizens’ strong will to defend the country bolster society’s crisis resilience. 
Suomalainen asevelvollisuus ja kansalaisten maanpuolustustahto vahvistavat yhteiskunnan kriisinsietokykyä.
Finland’s general government finances deteriorated into deficit at the end of last decade, but in the past couple of years the general government budgetary position has improved. 
Suomen julkinen talous painui alijäämäiseksi viime vuosikymmenen loppupuolella, mutta parin viime vuoden aikana julkisyhteisöjen rahoitusasema on kohentunut.
Finland’s general government finances will remain in deficit in the coming years, despite the substantial adjustments made in public finances. 
Suomen julkinen talous pysyy alijäämäisenä lähivuodet, vaikka julkiseen talouteen kohdistuu mittavia sopeutustoimia.
Finland’s geographical location and its history in the north of Europe, mainly between the latitudes 60 and 70 degrees north, give the clearest description of its Arctic status and nature. 
Suomen maantieteellinen paikka ja historia Euroopan pohjoisessa, pääosin 60 ja 70 pohjoisen leveysasteen välissä, kuvaa sen arktista asemaa ja luonnetta selkeimmillään.
Finland’s geographical location in the northern latitudes may improve its edge in the competition for information-intensive industries. 
Pohjoisuuden hyödyntäminen voi parantaa Suomen kilpailuasemaa tietointensiivisen teollisuuden sijoittumisessa.
Finland’s goal in connection with loan support packages is to ensure that the owners and investors of banks capitalised by the state bear their responsibility. 
Suomen tavoitteena on, että mahdollisten lainamuotoisten tukipakettien yhteydessä valtion toimesta pääomitettavissa pankeissa pankkien omistajat ja sijoittajat kantavat vastuunsa.