natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Special measures supporting the integration of immigrants and especially supporting immigrants in the labour market are necessary, as the employment statistics of Statistics Finland for 2009 show that the unemployment rate of foreigners was 23.8 per cent at the end of 2009, while their employment rate was 49.3 per cent.
Erityistoimet maahanmuuttajien kotouttamiseksi sekä erityisesti heidän tukemisensa työmarkkinoille ovat tarpeen, sillä tilastokeskuksen vuoden 2009 työssäkäyntitilaston mukaan ulkomaalaisten työttömyysaste oli vuoden 2009 lopussa 23,8 &amp; ja työllisyysaste 49,3 %.
CEDAW Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women
CEDAW Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus
The purpose of the measures presented in the strategy is to create conditions for de facto equality of Finnish and Swedish as viable national languages now and in the future.
Strategiassa esitettyjen toimenpiteiden tarkoituksena on luoda mahdollisuudet suomen ja ruotsin kielen tosiasialliselle yhdenvertaisuudelle elinvoimaisina kansalliskielinä nyt ja tulevaisuudessa.
The Strategy for the National Languages of Finland is a project under the Government Programme. As indicated by its name, it applies to both national languages, Finnish and Swedish, which by virtue of Section 17 of the Constitution have an equal status as Finland’s national languages.
Kansalliskielistrategia on hallitusohjelmahanke, joka nimensä mukaisesti koskee molempia kansalliskieliä, suomea ja ruotsia, joilla perustuslain 17 §:n mukaan on asema yhdenvertaisina Suomen kansalliskielinä.
The Strategy for the National Languages of Finland is not primarily a project for legislative reform but a development project based on the realisation that the current situation concerning the Finnish and Swedish languages is not satisfactory over the long term.
Kansalliskielistrategia ei ensisijaisesti ole lainsäädännön uudistamishanke vaan kehittämishanke , jonka taustalla on tietoisuus siitä, että suomen ja ruotsin kieltä koskeva nykytilanne ei ole tyydyttävä pitkällä aikavälillä.
The above phenomena will lead to limited opportunities for the use of national languages in the various sectors of society, and the practical responsibility for the maintenance of Swedish, in particular, will rest on the shoulders of only a few people proficient in Swedish. Report of the Government on the Application of Language Legislation 2009
Edellä mainitut ilmiöt johtavat kansalliskielten käyttömahdollisuuksien kapenemiseen eri yhteiskuntalohkoilla, ja käytännön vastuu varsinkin ruotsin kielen ylläpitämisestä on vain muutaman harvan ruotsia osaavan harteilla. Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2009
The Ahtisaari working group mentioned in the Government Programme refers to the management group appointed by the Swedish Assembly of Finland ( Svenska Finlands folkting) .
Hallitusohjelman maininta presidentti Ahtisaaren ryhmästä viittaa Svenska Finlands folkting -järjestön asettamaan johtoryhmään, joka presidentti Martti Ahtisaaren johdolla laati keväällä 2010 valmistuneen toimintaohjelman.
The action plan focused on Swedish, the lesser used national language, which therefore is a de facto minority language.
Ohjelma koski vähemmän käytettyä ja siksi tosiasiallisessa vähemmistöasemassa olevaa kansalliskieltämme ruotsia.
In some cases, however, linguistic equality may in practice require certain types of special solutions for specific language groups or areas.
Joissakin tapauksissa tosiasiallinen kielellinen yhdenvertaisuus voi kuitenkin edellyttää tietyntyyppisiä erityisratkaisuja kieliryhmittäin tai eri alueilla.
The status of the national languages was confirmed in the reform of basic rights in 1995, and the linguistic rights were included without change in the Constitution of 2000. The public authorities are required to provide for the cultural and societal needs of the Finnish-speaking and Swedish-speaking populations of the country on an equal basis. Constitution, Section 17, Subsection 2
Suomen ja ruotsin asemasta kansalliskielinä säädettiin maan itsenäistyttyä Hallitusmuodossa vuonna 1919. Kansalliskielten asema vahvistettiin perusoikeusuudistuksessa vuonna 1995 ja kielelliset oikeudet sisällytettiin muuttumattomina perustuslakiin 2000. Julkisen vallan tehtävänä on huolehtia maan suomen- ja ruotsinkielisen väestön sivistyksellisistä ja yhteiskunnallisista tarpeista samanlaisten perusteiden mukaan. Perustuslain 17 §:n 2 mom.
Constitution, Section 17, Subsection 2
Perustuslain 17 §:n 2 mom.
No other state is therefore responsible for the development and maintenance of the Finnish language to the same extent as Finland is. Thus, the responsibility rests solely on Finland. fn
Millään muulla valtiolla ei näin ollen ole vastuuta kehittää ja ylläpitää suomen kieltä samassa laajuudessa kuin Suomella, ja vastuu on siksi yksinomaan Suomen. fn
Swedish is spoken as an official language in Sweden, too, but in Finland the language is a de facto minority language.
Ruotsin kieltä puhutaan virallisena kielenä myös Ruotsissa, mutta Suomessa kieli on tosiasiallisessa vähemmistöasemassa.
The development of special vocabulary therefore requires constant work so that new phenomena can be discussed in Finnish and Swedish as well. Suomen kielen tulevaisuus
Erikoissanaston kehittäminen edellyttää siksi jatkuvaa työtä, jotta uusista ilmiöistä pystyttäisiin keskustelemaan myös suomen ja ruotsin kielellä. Suomen kielen tulevaisuus
This must be considered as the use of other languages, especially English, is becoming more common in domestic contexts as well. Suomen kielen tulevaisuus ; Tänk om…
Tämä on huomioitava muiden kielten, erityisesti englannin kielen, käytön yleistyessä myös kotimaisissa yhteyksissä. Suomen kielen tulevaisuus; Tänk om…
Suomen kielen tulevaisuus ; Tänk om…
Suomen kielen tulevaisuus; Tänk om…
The starting points of the Strategy for the National Languages of Finland are the basic linguistic rights of individuals and the benefits and strengths arising from a bilingual society .
Kansalliskielistrategian lähtökohtia ovat yksilöiden kielelliset perusoikeudet samoin kuin yhteiskunnan kaksikielisyydestä seuraavat hyödyt ja vahvuudet .
Society benefits from Finland’s official bilingualism in sectors such as culture, history, law and the economy .
Suomen virallinen kaksikielisyys tuo yhteiskunnalle muun muassa historiallis-kulttuurisia, oikeudellisia ja taloudellisia hyötyjä.
Finland’s inclusion in the Nordic cultural community means that Finland has a diverse domestic culture that has received influences, values and traditions from both East and West.
Suomen kuuluminen pohjoismaiseen kulttuuriyhteisöön merkitsee, että Suomella on monimuotoinen kotimainen kulttuuri , joka on saanut vaikutteita, arvoja ja perinteitä, niin länsi- kuin itärajan takaa.
The legal benefits of Finland’s official bilingualism include the language legislation, considered exemplary even in international contexts. It defines this society built on two equal national languages.
Suomen virallisen kaksikielisyyden oikeudellisiin hyötyihin kuuluu kansainvälisissäkin yhteyksissä esimerkillisenä pidetty kielilainsäädäntö, joka täsmentää kahden yhdenvertaisen kansalliskielen varaan rakennettua yhteiskuntaa.
As a society, Finland benefits from its bilingualism economically .
Suomi hyötyy yhteiskuntana kaksikielisyydestään taloudellisesti .
Demand for labour is particularly great in occupations requiring vocational education. Backman &amp; Englund 2012 According to employers, after Finnish and English, Swedish is the third most important language needed on the labour market. Confederation of Finnish Industries, Final report 2006
Erityisen suuri työvoiman kysyntä on ammatillista koulutusta vaativissa ammateissa. Backman &amp; Englund 2012 Työnantajien mukaan jatkossakin tarvitaan suomen ja englannin kielen jälkeen eniten ruotsin kielen taitoa. EK:n loppuraportti 2006
Backman &amp; Englund 2012
Backman &amp; Englund 2012
About 48 per cent of the goods imported to the Åland Islands, totalling nearly EUR 536 million in 2011, came from Sweden. Statistics and Research Åland 2012, 15, 18, 19 One factor explaining the import of goods from Sweden to Åland is the Swedish-language package information and directions for use, which do not exist for all goods purchased in Finland, despite the legal requirements.
Ahvenanmaan tavaratuonnista, joka vuonna 2011 oli yhteensä lähes 536 miljoonaa euroa, noin 48 prosenttia tuli Ruotsista. Ålands statistik- och utredningsbyrå 2012, 15, 18, 19 Ahvenanmaan tavaratuonnin Ruotsista selittävät muun muassa ruotsinkieliset pakkaustiedot ja käyttöohjeet, joita ei lainsäädännöstä huolimatta ole kaikissa Suomesta ostettavissa tavaroissa.
Finland’s bilingualism brings legal benefits to individuals if their right to use their own language, Finnish or Swedish, and to be addressed in this language, is realised in the situations where they by law are entitled to do so.
Suomen kaksikielisyydestä on yksilöille oikeudellisia hyötyjä , jos heidän oikeutensa käyttää omaa kieltään, suomea tai ruotsia, ja tulla kohdatuksi tällä kielellä, toteutuu niissä tilanteissa, joissa heillä lain mukaan on oikeus siihen.
Legal benefits are also societal benefits, for instance, when the realisation of rights enhances the feeling of legal security, safety and society’s functioning.
Oikeudelliset hyödyt ovat myös yhteiskunnan hyötyjä esimerkiksi silloin, kun oikeuksien toteutuminen lisää tunnetta oikeusvarmuudesta, turvallisuudesta ja yhteiskunnan toimivuudesta.
The public use, visibility and audibility of one ’ s own language, for both Finnish speakers and Swedish speakers, are messages indicating that both their language and they themselves are accepted in society.
Niin suomen- kuin ruotsinkielisille oman kielen julkinen käyttö, näkyvyys ja kuuluvuus ovat viestejä siitä, että kieli ja sen käyttäjät ovat hyväksytty osana yhteiskuntaa.
Both national languages can be used widely in various contexts and they have many practical benefits in everyday life.
Molempia kansalliskieliä voidaan käyttää laajasti eri yhteyksissä ja niistä on monia käytännön hyötyjä arjessa.
Proficiency in both national languages, or even the ability to receive information in the other language, provides more opportunities for studies and leisure. Survey for the Strategy for the National Languages of Finland
Molempien kansalliskielten taito tai jo kyky ottaa vastaan tietoa toisella kielellä tarjoaa enemmän opiskelu- ja vapaa-ajanmahdollisuuksia. Kansalliskielistrategian kysely
Knowing languages is useful, for instance, because it provides more options for studies both in Finland and abroad.
Kielitaidosta on hyötyä esimerkiksi siten, että se antaa enemmän opiskelumahdollisuuksia niin Suomessa kuin muissa maissa.
Moreover, extensive language skills and knowledge of the national languages increase job opportunities in Finland and possibly also in other countries where Finnish and Swedish play an important role, for instance, in conjunction with trade or tourism.
Laaja kielitaito ja kansalliskielten osaaminen lisää myös työmahdollisuuksia Suomessa ja mahdollisesti muissakin maissa, joissa suomen tai ruotsin kielellä on merkittävä asema, esimerkiksi kaupankäynnin tai turismin yhteydessä.
Many young people feel that they benefit from their Swedish and Finnish skills and believe that those who have good command of both national languages will reap the rewards in their future careers. Survey for the Strategy for the National Languages of Finland
Monet nuoret kokevat hyötyvänsä ruotsin- ja suomen kielen osaamisestaan ja uskovat niiden, jotka hallitsevat molemmat kansalliskielet, hyötyvän siitä tulevaisuudessa ja työurallaan. Kansalliskielistrategian kysely
Furthermore, understanding both national languages provides the opportunity to follow theatrical performances, music and other culture in both languages and to receive information in various languages and from various sources or to exchange information , for instance, on the Internet.
Edelleen molempien kansalliskielten ymmärtäminen antaa mahdollisuuden seurata teatteriesityksiä, musiikkia ja muuta kulttuuria molemmilla kielillä sekä ottaa vastaan tietoa eri kielillä ja eri lähteistä tai vaihtaa tietoa esimerkiksi Internetissä.
Thus, language skills create opportunities to network, meet new people and, through them, to learn new things , for example, traditions associated with the other language or language group.
Kielitaito luo siten mahdollisuuksia verkostoitua, tavata uusia ihmisiä ja oppia heidän kauttaan uusia asioita, esimerkiksi toiseen kieleen liittyvistä tai kieliryhmän perinteistä.
In practice, Finland is today a multilingual country, where 148 languages are spoken as the mother tongue. Statistics Finland 2011a Finnish is the mother tongue of 4,863,351 inhabitants (90 per cent of the population), while Swedish is the mother tongue of 291,219 inhabitants (5.4 per cent of the population).
Suomi on nykyisin käytännössä monikielinen maa, jossa puhutaan 148 kieltä äidinkielenä. Tilastokeskus 2011a Suomessa asuu 4 863 351 suomenkielistä (90 prosenttia maan väestöstä) ja 291 219 ruotsinkielistä (5,4 prosenttia maan väestöstä).
Other native languages account for 4.5 per cent of the population. Statistics Finland 2011b The number of Swedish speakers is almost the same as in the 1880s, when population data included the mother tongue for the first time.
Muunkielisten määrä Suomessa on 4,5 prosenttia. Tilastokeskus 2011b Ruotsinkielisiä on määrällisesti lähes yhtä paljon kuin 1880-luvulla, jolloin väestötietoihin ensi kertaa merkittiin äidinkieli.
The number of Swedish speakers was at its highest before tens of thousands moved to Sweden between the 1950s and the 1970s. Finnäs 2009 The numbers and percentages of Finnish speakers and speakers of other languages have risen.
Suurimmillaan ruotsinkielisten määrä oli ennen kuin kymmenet tuhannet muuttivat Ruotsiin 1950–1970-luvuilla. Finnäs 2009 Suomenkielisten ja muunkielisten määrä ja prosentuaalinen osuus on kasvanut.
The languages of the State of Finland are Finnish and Swedish, which by virtue of Section 17 of the Constitution have the status of national languages.
Suomen valtion kieliä ovat suomi ja ruotsi, joilla perustuslain 17 §:n mukaan on asema kansalliskielinä.
For instance in social welfare and health care, the linguistic rights of Finnish and Swedish speakers are realised in the most egalitarian way in those bilingual municipalities where Swedish is the majority language. Report of the Government on the Application of Language Legislation 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012
Esimerkiksi s osiaali- ja terveydenhuollossa suomen- ja ruotsinkielisten kielelliset oikeudet toteutuvat yhdenvertaisimmin niissä kaksikielisissä kunnissa, joissa ruotsi on enemmistön kieli. Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012
Report of the Government on the Application of Language Legislation 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012
Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012
People speaking Swedish as their mother tongue account for 5.4 per cent of Finland’s population. Statistics Finland 2011b
Ruotsia äidinkielenään puhuvia on Suomessa 5,4 prosenttia maan väestöstä. Tilastokeskus 2011b
They feel that they belong to the group of Swedish speakers in Finland which is a de facto minority group in this country.
He kokevat kuuluvansa Suomen ruotsinkielisten ryhmään, joka on de facto vähemmistöasemassa maassamme.
Thus, belonging to a Swedish-language community does not conflict with a Finnish and bilingual identity. Henning-Lindblom 2012
Ruotsinkieliseen yhteisöön kuuluminen ei siis ole ristiriidassa suomalaisen ja kaksikielisen identiteetin kanssa. Henning-Lindblom 2012
However, the proportion of Swedish speakers in most of Finland’s municipalities is so low that, by virtue of Section 5 of the Language Act, the municipalities are officially monolingual.
Ruotsinkielisen väestön osuus on kuitenkin suurimmassa osassa Suomen kunnista niin alhainen, että kunnat ovat kielilain 5 §:n määritelmän mukaan virallisesti yksikielisiä.
For example, about 64,000 Swedish speakers live in the Helsinki metropolitan area, but the predominant language in the region is Finnish and, as a whole, the region functions more often in Finnish than in Swedish.
Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla asuu noin 64 000 ruotsinkielistä, mutta seutu on enemmistöltään suomenkielinen ja toimii kokonaisuudessaan useammin suomen kuin ruotsin kielellä.
The authorities usually plan their operations only in the majority language of their official district, mostly in Finnish.
Viranomaiset suunnittelevat toimintansa yleensä vain virka-alueen enemmistön kielellä, joka useimmiten on suomi.
Especially in large municipalities with Finnish as the majority language, it is often difficult to obtain social welfare and health care services in Swedish. Report of the Government on the Application of Language Legislation 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012
Varsinkin suurissa kunnissa, joissa suomi on enemmistön kieli, on usein vaikea saada sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja ruotsin kielellä. Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012.
Report of the Government on the Application of Language Legislation 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012
Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2009; Kielibarometri 2008; Kielibarometri 2012.
In consequence, the public authorities are required to provide for the cultural and societal needs of the country’s Finnish-speaking and Swedish-speaking populations on an equal basis. Constitution, Section 17, Subsection 2
Tästä seuraa julkiselle vallalle velvollisuus huolehtia maan suomen- ja ruotsinkielisen väestön sivistyksellisistä ja yhteiskunnallisista tarpeista yhtäläisten perusteiden mukaan. Perustuslain 17 §:n 2 mom.
It does not show how an individual perceives his or her own language, i.e. linguistic identity, or how the individual relates to other languages.
Se ei kerro yksilön kokemuksesta omasta kielestään, niin sanotusta kieli-identiteetistä, tai hänen suhteestaan muihin kieliin.
When talking about bilingualism at individual level, the question is who considers himself or herself to be bilingual .
Yksilötason kaksikielisyydestä puhuttaessa onkin kysymys siitä, kuka pitää itseään kaksikielisenä .
For instance, adult education centres exist all over Finland; they offer various courses in the national languages.
Esimerkiksi kansalaisopistoja on kaikissa osissa maata, ja ne tarjoavat erilaisia kursseja kansalliskielissä.
Wider Nordic cooperation among the authorities within the same sector is also a way to strengthen linguistic resources and to create better opportunities for the coexistence of the languages in daily life.
Entistä laajempi pohjoismainen yhteistyö saman sektorin viranomaisten kanssa on myös yksi tapa vahvistaa kielivarantoa ja luoda parempia mahdollisuuksia kielten rinnakkaiselolle myös arjessa.
A Swedish-language school cannot act as a language school because its task is to be an institution that passes on and creates Swedish language in Finland. fn
Ruotsinkielinen koulu ei voi toimia kielikouluna, sillä sen tehtävänä on olla instituutio, joka välittää ja luo ruotsin kieltä Suomessa. fn
Finnish speakers and Swedish speakers are not in a fully equal situation in this respect. Since Swedish speakers constitute a de facto minority, they need more support from society for their language and its development than members of the Finnish-speaking population do. fn
Suomen- ja ruotsinkieliset eivät tässä suhteessa ole aivan yhdenvertaisessa asemassa, sillä tosiasiallisena vähemmistönä ruotsia puhuvat tarvitsevat enemmän yhteiskunnan tukea kielelleen ja sen kehitykselle kuin suomenkieliseen väestöön kuuluvat. fn
The autonomy of the region is based on international legal guarantees, i.e. the decision made by the League of Nations in 1921 and the first Act on the Autonomy of Åland dating from 1922. According to these guarantees, the official language of Åland is Swedish.
Maakunnan itsehallinto perustuu kansainvälisoikeudellisiin takeisiin, toisin sanoen Kansainliiton päätökseen vuodelta 1921 ja ensimmäiseen itsehallintolakiin vuodelta 1922. Näiden takeiden mukaan Ahvenanmaan virallinen kieli on ruotsin kieli.
In 2010, the Åland Islands had a total of 28,007 inhabitants, of whom 25,173 were Swedish speakers, 1,373 were Finnish speakers, and 1,461 reported some other mother tongue. Statistics and Research Åland 2011
Vuonna 2010 Ahvenanmaalla asui yhteensä 28 007 asukasta, joista ruotsinkielisiä oli 25 173, suomenkielisiä 1 373 ja muun kielen äidinkielekseen ilmoittaneita 1 461. Ålands statistik- och utredningsbyrå 2011
At present, there are no separate Acts for the Roma language or sign language. Report of the Government on the Application of Language Legislation 2006; Report of the Government on the Application of Language Legislation 2009
Romanikieltä ja viittomakieltä varten ei nykyisellään ole omia lakeja. Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2006; Valtioneuvoston kertomus kielilainsäädännön soveltamisesta 2009
After the national languages, the most spoken languages are Russian, Estonian, Somali, English and Arabic. Statistics Finland 2011b Aside from Finnish, Swedish and Sami, no other language has its own general legislation.
Suurimmat kielet kansalliskielten jälkeen ovat venäjä, viro, somali, englanti ja arabia. Tilastokeskus 2011b Millekään muulle kielelle kuin suomen, ruotsin ja saamen kielelle ei ole omaa yleislainsäädäntöä.
The mother tongue of more than 20,000 pupils in basic education is not Finnish or Swedish.
Perusopetuksessa opiskelee yli 20 000 muunkielistä oppilasta.
In 2011, instruction was given in a total of about 55 languages to approximately 13,200 pupils.
Opetusta annettiin vuonna 2011 yhteensä noin 55 eri kielellä ja noin 13 200 oppilaalle.
Pupils whose mother tongue is not Finnish, Swedish or Sami and whose skills in Finnish or Swedish are not up to the mother tongue level in all sectors of language use, receive instruction in Finnish or Swedish as a second language .
Oppilaille, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi tai saame ja joiden suomen tai ruotsin kielen taito ei ole äidinkielisen tasolla kaikilla kielitaidon osa-alueilla, opetetaan joko suomea tai ruotsia toisena kielenä .
There have also been increasingly negative attitudes towards the Swedish language and Finland’s bilingualism. STTK questionnaire survey on municipalities 2012 Negative attitudes and reactions increase antagonism and defensiveness in both language groups.
Entistä kielteisempiä asenteita esiintyy myös ruotsin kieltä ja Suomen kaksikielisyyttä kohtaan. STTK:n kuntakysely 2012 Kielteiset asenteet ja reaktiot lisäävät kielteisyyttä ja puolustusreaktioita molemmissa kieliryhmissä.
It is therefore important to elucidate the social structures that support the objective defined in Section 17 of the Constitution, i.e. real equality between the national languages, Finnish and Swedish, and to launch discussion on the misconceptions concerning languages and their speakers.
Siksi on tärkeää selkeyttää niitä yhteiskunnallisia rakenteita, jotka tukevat perustuslain 17 §:ssä tavoiteltua kansalliskielten, suomen ja ruotsin, tosiasiallista yhdenvertaisuutta , ja avata keskustelua kieliä ja niitä puhuvia koskevia väärinkäsityksiä.
One example of a social structure supporting our national languages – the goal of which is not commonly known – is the obligation laid down by law for some universities to ensure that they educate a sufficient number of people proficient in Swedish to meet the country’s needs. Universities Act (558/2009), Section 12 The places reserved by these universities for Swedish-speaking students are open to anyone who has sufficient knowledge of Swedish.
Yksi esimerkki kansalliskieliämme tukevasta yhteiskunnallisesta rakenteesta, jonka päämäärää ei aina tunneta, on eräille yliopistoille lailla säädetty velvollisuus vastata siitä, että ruotsin kieltä taitavia henkilöitä koulutetaan riittävä määrä maan tarpeisiin. Yliopistolain (558/2009) 12 § Ruotsin kieltä osaaville varatut opintopaikat näissä yliopistoissa ovat avoimia kaikille ruotsin kieltä osaaville.